ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без розгляду

14.11.2023м. ДніпроСправа № 904/4097/23

за позовом Акціонерного товариства комерційного банку "Приватбанк", м. Дніпро

до Фермерського господарства "Дніпро", с. Бабайківка Царичанського району Дніпропетровської області

про витребування майна та стягнення заборгованості

Суддя Крижний О.М.

СУТЬ СПОРУ:

Акціонерне товариство комерційний банк "Приватбанк" звернулося до Господарського суду Дніпропетровської області з позовом, у якому просить:

- витребувати у Фермерського господарства "Дніпро" жниварку зернову CASE ІН 3020 (3В30FD) шир. захв. 9.14 м, нова, сер.№YFH 230894, р/в 2015;

- стягнути з Фермерського господарства "Дніпро" заборгованість за лізинговими платежами у розмірі 1023307,29 грн., з яких: 346800,00 грн. - несплачене відшкодування частини вартості предмета лізингу за фактичний строк користування, 517438,54 грн. - заборгованість за винагородою за користування предметом лізингу, 159068,75 грн. - пені.

Позовні вимоги обґрунтовані порушенням відповідачем своїх зобов`язань за договором фінансового лізингу №DNH2FLO8089 від 14.09.2016.

Ухвалою суду від 30.10.2023 відкрито провадження у справі; ухвалено розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження; призначено підготовче засідання на 14.11.2023 об 11:00 год. у приміщенні Господарського суду Дніпропетровської області в залі судового засідання № 1-102.

Представники сторін у судове засідання не з`явилися.

Позивач про день, час та місце судового засідання повідомлений належним чином, причини неявки суду не повідомив.

Ухвала суду від 30.10.2023 про відкриття провадження у справі доставлена до електронного кабінету Акціонерного товариства комерційний банк "Приватбанк" 30.10.2023, що підтверджується довідками Господарського суду Дніпропетровської області про доставку електронного листа. З урахуванням часу доставки ухвала відповідно до п.5 ч.6 ст. 242 Господарського процесуального кодексу України вважається врученою 31.10.2023.

Також, разом з позовною заявою позивачем подано заявку про отримання процесуальних документів в електронному вигляді (а.с.57) на електронну адресу: ІНФОРМАЦІЯ_1. Така ж електронна адреса вказана позивачем (Акціонерним товариством комерційний банк "Приватбанк") та його представником, адвокатом Будьонним Віталієм Сергійовичем, на першій сторінці позову.

Ухвала про відкриття провадження у справі від 30.10.2023 доставлена до електронної скриньки Акціонерного товариства комерційний банк "Приватбанк" та Будьонного Віталія Сергійовича (ІНФОРМАЦІЯ_1) - 30.10.2023, що підтверджується довідками Господарського суду Дніпропетровської області про доставку електронного листа.

Якщо учасник надав суду електронну адресу (хоча міг цього і не робити), зазначивши їх у заяві (скарзі), то слід припустити, що учасник бажає, принаймні не заперечує, щоб ці засоби комунікації використовувалися судом. Таку позицію висловив Верховний Суд у справі 759/14068/19, постанова від 30 листопада 2022 року.

Відповідно до частини четвертої статті 202 Господарського процесуального кодексу України в разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

У системно-логічному зв`язку з цією нормою перебуває норма, закріплена у пункті 4 частини першої статті 226 ГПК України, яка визначає, що суд залишає позов без розгляду, якщо позивач (його представник) не з`явився у підготовче засідання чи у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Отже, учасник справи має право:

а) брати участь в судових засіданнях (особисто або через представника);

б) не брати участі в судових засіданнях, подавши клопотання про розгляд справи за його відсутності, крім випадків, коли суд визнав явку учасника обов`язковою.

Аналіз зазначених норм процесуального права свідчить про те, що учасник справи не може відмовитися від свого права на участь в судових засіданнях за принципом мовчання, його волевиявлення щодо цього має бути формалізовано.

Залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду господарським судом справи без прийняття рішення суду по суті спору у зв`язку з виявленням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому, наслідком якої є можливість повторного звернення до суду з тотожним позовом.

Аналіз змісту наведених норм процесуального закону свідчить про те, що обов`язковими умовами для застосування передбачених частиною четвертою статті 202, пунктом 4 частини першої статті 226 ГПК процесуальних наслідків неявки позивача у підготовче чи у судове засідання, є одночасно його належне повідомлення про час і місце судового засідання та відсутність заяви позивача про розгляд справи за його відсутності.

Судом уже було зазначено про те, що позивач був належним чином повідомлений про день, час та місце розгляду справи. також позивачем не подавалася заява про розгляд справи за його відсутності

Суд звертає увагу, що у разі відсутності у позивача наміру брати участь у судовому засіданні, нормами статей 202, 226 ГПК передбачено подання позивачем заяви про розгляд справи за його відсутності. Тобто, право позивача як особи, яка подала позов та зацікавлена в його розгляді, не бути присутнім у судовому засіданні кореспондується з його обов`язком подати до суду відповідну заяву про розгляд справи за його відсутності.

При цьому саме у разі подання позивачем заяви про розгляд справи за його відсутності і лише в тому разі, якщо його нез`явлення перешкоджає розгляду справи, суд відповідно до вимог статей 120, 121 ГПК може визнати явку позивача обов`язковою та викликати його у судове засідання.

Водночас частина четверта статті 202, пункт 4 частини першої статті 226 ГПК не містять вимог про те, що для залишення позову без розгляду позивач має не з`явитися у судове засідання саме у зв`язку з визнанням судом його явки обов`язковою та викликом до суду.

Крім того, положення частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 ГПК не пов`язують залишення позовної заяви без розгляду з необхідністю надання судом оцінки можливості вирішення спору за відсутності представника позивача, який не з`явився на виклик суду, не повідомив про причини неявки, будучи належним чином повідомлений про призначення справи до розгляду. Однак наведене не стосується випадків, коли позивач подав заяву про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору. Тобто оцінка можливості вирішення спору по суті за відсутності представника позивача має обов`язково надаватись судами у разі, якщо позивач не з`явився на виклик суду, але звернувся із заявою про розгляд справи за його відсутності.

Такі висновки викладені, зокрема, у постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 17.03.2023 у справі №910/17906/21.

Крім того, Верховний Суд у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду у постанові від 18.11.2022 у справі № 905/458/21 зазначив про те, що норми, закріплені у частині четвертій статті 202 та у пункті 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України, за методом правового регулювання є імперативними, що означає те, що відповідно до цих норм процесуального права у разі неявки позивача в судове засідання за умови, що він був належним чином повідомлений про час і місце судового засідання, не повідомив суд про причини його неявки та не надав суду заяви про розгляд справи за його відсутності, суд має імперативний процесуальний обов`язок залишити позов без розгляду.

Формулювання «суд залишає позов без розгляду», що міститься у частині четвертій статті 202 ГПК України, та формулювання «суд залишає позов без розгляду», що міститься у пункті 4 частини першої статті 226 ГПК України, виражає імперативну вказівку суду (судді) щодо заборони продовження розгляду справи, щодо завершення судового провадження без винесення рішення.

Хоча для залишення позову без розгляду не вимагається дослідження можливості/неможливості розгляду справи за відсутності представника позивача, суд звертає увагу, що спір є складним, стосується витребування майна та стягнення заборгованості за лізинговими платежами (несплачене відшкодування частини вартості предмета лізингу за фактичний строк користування), заборгованості за винагородою за користування предметом лізингу та пені. Встановлення вказаних обставини потребують детального дослідження та оцінки судом.

З урахуванням викладеного позов Акціонерного товариства комерційний банк "Приватбанк" підлягає залишенню без розгляду.

Після усунення обставин, що зумовили залишення позовної заяви без розгляду, позивач має право знову звернутися з нею до господарського суду в загальному порядку.

Керуючись статтями 185, 226, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд, -

У Х В А Л И В:

Позов Акціонерного товариства комерційний банк "Приватбанк" до Фермерського господарства "Дніпро" про витребування майна та стягнення заборгованості - залишити без розгляду.

Роз`яснити Акціонерному товариству комерційний банк "Приватбанк", що після усунення обставин, що зумовили залишення позовну заяву без розгляду, позивач має право знову звернутися з нею до господарського суду в загальному порядку.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та може бути оскаржена в порядку та строки, передбачені статтями 256, 257 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст ухвали складений - 20.11.2023.

Суддя О.М. Крижний