ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20.11.2023 Справа № 922/4005/23

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Байбака О.І.

при секретарі судового засідання Пугачові Д.І.

розглянувши в порядку загального позовного провадження справу

за позовом Міністерства юстиції України (адреса: 01001, м. Київ, вул. Городецького, буд. 13; )
до 1) Харківської обласної організації Комуністичної партії України (адреса: 61052, м. Харків, вул. Полтавський шлях, буд. 22; ) , 2) Громадської організації "Міжрегіональний фонд сприяння працевлаштуванню" (адреса: 61052, м. Харків, вул. Полтавський шлях, буд. 22; ) Третя особа яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідачів Комуністична партія України (адреса: 04070, м. Київ, вул. Борисоглібська, буд. 7; )
про визнання недійсним договору та скасування державної реєстрації прав
за участю представників сторін:

позивача - Колотілова Н. В. (наказ № 4974/04 від 26.12.2022);

відповідача не з`явився;

третьої особи не з`явився;

ВСТАНОВИВ:

Міністерство юстиції України (далі - позивач) звернулось до Господарського суду Харківської області з позовною заявою до 1) Харківської обласної організації Комуністичної партії України (далі перший відповідач) та 2) Громадської організації "Міжрегіональний фонд сприяння працевлаштуванню" (далі другий відповідач), в якій просить суд:

1) визнати недійсним договір дарування нерухомого майна, а саме: нежитлових приміщень першого поверху загальною площею 384,2 кв. м., що знаходиться за адресою: м. Харків, вул. Полтавський шлях, буд. 22, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна - 01, укладений 19.06.2015 між Харківською обласною організацією Комуністичної партії України та Громадською організацією "Міжрегіональний фонд сприяння працевлаштуванню", посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Гаражою І. П. та зареєстрований за № 1413;

2) скасувати державну реєстрацію прав Громадської організації "Міжрегіональний фонд сприяння працевлаштуванню" на нерухоме майно, а саме: нежитлові приміщення першого поверху загальною площею 384,2 кв. м., що знаходиться за адресою: м. Харків, вул. Полтавський шлях, буд. 22, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна - 01.

Позов обґрунтовано з посиланням на те, що рішенням Восьмого апеляційного адміністративного суду від 05.07.2022 у справі №826/9751/14, яке набрало законної сили 27.07.2022 задоволено позов Міністерства юстиції України до Комуністичної партії України, за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Служб безпеки України, Всеукраїнського об`єднання "Свобода", Радикальної партії Олега Ляшка, Громадської організації "Воля-Громада-Козацтво", Української республіканської партії, ОСОБА_1 , за участю Офісу Генерального прокурора, про заборону діяльності політичної партії. Вказаним рішенням заборонено діяльність Комуністичної партії України, передано майно, кошти та інші активи Комуністичної партії України, її обласних, міських, районних організацій, первинних осередків та інших структурних утворень у власність держави. В ході виконання вказаного судового рішення було встановлено, що після подання позовної заяви Міністерством юстиції України у справі №826/9751/14, Комуністичною партією України було відчужено належне їй майно (нежитлові приміщення першого поверху загальною площею 384,2 кв. м., що знаходиться за адресою: м. Харків, вул. Полтавський шлях, буд. 22, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна - 01) на користь Громадської організації "Міжрегіональний фонд сприяння працевлаштуванню" на підставі договору дарування нерухомого майна від 19.06.2015, який Міністерство юстиції України вважає фіктивним та таким, який підлягає визнанню недійсним в силу вимог ст.234 ЦК України.

Ухвалою Господарського суду Харківської від 14.09.2023 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі; дану справу постановлено розглядати за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання на 04.10.2023; залучено до участі в справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідачів Комуністичну партію України (далі третя особа).

Ухвалою Господарського суду Харківської від 04.10.2023 підготовче засідання відкладено на 23.10.2023.

В процесі розгляду справи на стадії підготовчого провадження Харківська обласна організація Комуністичної партії України та Громадська організація "Міжрегіональний фонд сприяння працевлаштуванню" своїм правом на подання відзиву на позовну заяву не скористалися.

Комуністична партія України письмових пояснень на позовну заяву також не надавала.

Ухвалою Господарського суду Харківської від 23.10.2023 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 20.11.2023.

На судове засідання 20.11.2023 прибув представник Міністерства юстиції України, яка підтримав заявлений позов в повному обсязі, просить суд його задовольнити.

Харківська обласна організація Комуністичної партії України, Громадська організація "Міжрегіональний фонд сприяння працевлаштуванню" та Комуністична партія України своїх представників на судове засідання не направили.

Згідно з вимогами ст. 120 ГПК України, суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою. Виклики і повідомлення здійснюються шляхом вручення ухвали в порядку, передбаченому цим Кодексом для вручення судових рішень. Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місцезнаходження чи місця проживання під час розгляду справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання ухвала про повідомлення чи виклик надсилається учасникам судового процесу, які не мають офіційної електронної адреси, та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, які забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, за останньою відомою суду адресою і вважається врученою, навіть якщо відповідний учасник судового процесу за цією адресою більше не знаходиться або не проживає.

З метою повідомлення відповідачів та третьої особи про відкриття провадження у справі та надання їм можливості реалізувати власні процесуальні права, судом засобами поштового зв`язку на їх юридичні адреси, зазначені у позовній заяві та в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань направлено копії ухвал від 14.09.2023 від 04.10.2023 та від 23.10.2023.

Проте, вони повернулися на адресу суду з відміткою адресат відсутній за вказаною адресою (а. с. 44-48). Відомостей про наявність у відповідачів та третьої особи іншої адреси матеріали справи не містять.

Згідно з вимогами п. п. 5-6 ст. 242 ГПК України, учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності в особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення, якщо така адреса відсутня. Днем вручення судового рішення, зокрема, є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, яка зареєстрована у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

З урахуванням викладеного, судом виконано процесуальний обов`язок щодо повідомлення відповідачів та третьої особи про розгляду справи, а останні в розумінні вимог ст. ст. 120, 242 ГПК України вважаються такими, що належним чином повідомлені про такий розгляд.

Оскільки неявка на судове засідання представників Харківської обласної організації Комуністичної партії України, Громадської організації "Міжрегіональний фонд сприяння працевлаштуванню" та Комуністичної партії України не перешкоджає розгляду справи, суд вважає за необхідне розглядати справу за їх відсутності, за наявними в матеріалах справи документами та матеріалами.

Перевіривши матеріали справи, оцінивши надані суду докази та доводи, суд встановив.

Як свідчать матеріали справи, у 2014 році Міністерство юстиції України звернулось до суду з позовом про заборону діяльності Комуністичної партії України у зв`язку із порушенням партії статті 5 Закону України Про політичні партії в Україні. 11.07.2014 Окружним адміністративним судом м. Києва відкрито провадження у справі № 826/9751/14 за позовом Міністерства юстиції України до Комуністичної партії України, за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Служби безпеки України, Всеукраїнського об`єднання Свобода, Радикальної партії Олега Ляшка, Громадської організації Воля-Громада-Козацтво, Української республіканської партії, ОСОБА_1 , за участю Офісу Генерального прокурора, про заборону діяльності політичної партії.

Рішенням Восьмого апеляційного адміністративного суду від 05.07.2022 у справі № 826/9751/14, яке набрало законної сили 27.07.2022 задоволено позов Міністерства юстиції України до Комуністичної партії України, за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Служб безпеки України, Всеукраїнського об`єднання Свобода, Радикальної партії Олега Ляшка, Громадської організації Воля-Громада-Козацтво, Української республіканської партії, ОСОБА_1 , за участю Офісу Генерального прокурора, про заборону діяльності політичної партії. Вказаним рішенням заборонено діяльність Комуністичної партії України, передано майно, кошти та інші активи Комуністичної партії України, її обласних, міських, районних організацій, первинних осередків та інших структурних утворень у власність держави.

Згідно з пунктом 2 Порядку переходу у власність держави майна, коштів та інших активів забороненої судом політичної партії, її обласних, міських, районних організацій, первинних осередків та інших структурних утворень, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 12.08.2022 № 896 (Далі-Порядок), після набрання законної сили рішенням суду про заборону політичної партії, у резолютивній частині якого зазначено про передачу майна політичної партії у власність держави, Мін`юст вживає заходів до розшуку майна політичної партії, зокрема за відомостями єдиних та державних реєстрів, держателем яких є Мін`юст.

Міністерством юстиції було видано наказ від 07.11.2022 № 4964/5 Про затвердження Переліку майна, коштів та інших активів забороненої судом Комуністичної партії України (ідентифікаційний код 00049147), її обласних, міських, районних організацій, первинних осередків та інших структурних утворень, що передається у власність держави.

У ході виконання Мін`юстом судового рішення в частині передачі майна, коштів та інших активів Комуністичної партії України, її обласних, міських, районних організацій, первинних осередків та інших структурних утворень у власність держави встановлено, що після подання позовної заяви Мін`юсту Комуністична партія України відчужила належне їй майно на користь Громадської організації Міжрегіональний фонд сприяння працевлаштуванню на підставі договорів дарування, які, на думку Міністерства юстиції України, є фіктивним.

Міністерство юстиції України вказує, що проведеним моніторингом Державного реєстру речових прав на нерухоме майно виявлено, що після відкриття провадження у справі № 826/9751/14 Комуністичною партією України та її підпорядкованими організаціями відчужено близько 150 об`єктів нерухомості, в тому числі і спірне майно, шляхом укладання договорів дарування. Міністерство юстиції України вказує, що Громадська організація Міжрегіональний фонд сприяння працевлаштуванню, керівником якої є член Партії, безоплатно отримала 5 об`єктів нерухомого майна на території Харківської області, в тому числі і спірне майно.

Зокрема, за наслідком опрацювання відомостей Державного реєстру речових прав на нерухоме майно Міністерством юстиції України встановлено, що після відкриття 11.07.2014 судом провадження в адміністративній справі про заборону партії, Комуністичною партією України відчужено Громадській організації "Міжрегіональний фонд сприяння працевлаштуванню" нежитлові приміщення першого поверху, загальною площею 384,2 кв. м, що знаходиться за адресою: вул. Полтавський шлях, 22, м. Харків, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна - 01 (далі - спірне майно).

Як свідчать матеріали справи, вказане відчуження спірного майна здійснено на підставі договору дарування від 19.06.2015 № 1413, посвідченого приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Гаража І.П. (далі - спірний Договір).

Крім того, згідно із інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна від 15.08.2023 № 342884759, керівником Громадської організації «Міжрегіональний фонд сприяння працевлаштуванню», яка набула права власності на майно, є ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ).

При цьому, відповідно до відомостей Єдиного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань Степанов Володимир Олександрович є членом керівних органів Харківської обласної організації Комуністичної партії України ().

Окрім того, нежитлові приміщення першого за адресою: вул. Полтавський шлях, 22, м. Харків є офіційною адресою реєстрації Харківської обласної організації Комуністичної партії України.

При зверненні до суду з позовом у даній справі Міністерство юстиції України вказує, що договір дарування від 19.06.2015 № 1413 підлягає визнанню недійсним з огляду на його фіктивність, оскільки сторони при його укладанні знали заздалегідь, що він не буде виконаний, а його укладання спрямовано не на реальне настання наслідків договору дарування, а має на меті уникнення передачі майна у державну власність.

Вказані обставини стали підставами для звернення Міністерства юстиції України з позовом у даній справі, в якому заявлено вимоги про визнання недійсним зазначеного договору дарування та скасування державної реєстрації прав Громадської організації "Міжрегіональний фонд сприяння працевлаштуванню" на нерухоме майно яке є предметом договору.

При цьому, в обґрунтування наявності повноважень на звернення до суду з відповідним позовом Міністерство юстиції України зазначає, що саме на нього покладені повноваження щодо вжиття заходів до розшуку майна забороненої політичної партії, складення та затвердження переліку майна політичної партії, переданого у власність держави.

Надаючи правову кваліфікацію спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Згідно з вимогами ст. 73 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Згідно з ч. 1, 2 ст. 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Згідно зі статтею 202 ЦК України правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Загальні вимоги, додержання яких є необхідним для чинності правочину, визначені положеннями статті 203 ЦК України, а саме: зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам; особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності; волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі; правочин має вчинятися у формі, встановленій законом; правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.

У силу приписів статті 215 ЦК України недодержання особою при вчиненні правочину наведених вимог є правовою підставою для визнання його недійсним у судовому порядку.

Відповідно до ч. 3 ст. 215 ЦК України якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).

Відповідно до ст. 234 ЦК України фіктивним є правочин, який вчинено без наміру створення правових наслідків, які обумовлювалися цим правочином.

Фіктивний правочин характеризується тим, що сторони вчиняють такий правочин лише "про людське око", знаючи заздалегідь, що він не буде виконаним; вчиняючи фіктивний правочин, сторони мають інші цілі, ніж ті, що передбачені правочином.

Фіктивним може бути визнаний будь-який правочин, якщо він не має на меті встановлення правових наслідків, які встановлені законом для цього виду правочину (висновок викладений у постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 07.12.2018 у справі № 910/7547/17).

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 03.07.2019 у справі № 369/11268/16-ц (провадження № 14-260цс19) зроблено висновок, що "позивач вправі звернутися до суду із позовом про визнання договору недійсним, як такого, що направлений на уникнення звернення стягнення на майно боржника, на підставі загальних засад цивільного законодавства (пункт 6 статті 3 ЦК України) та недопустимості зловживання правом (частина третя статті 13 ЦК України), та послатися на спеціальну норму, що передбачає підставу визнання правочину недійсним, якого може бути як підстава, передбачена статтею 234 ЦК України, так і інша, наприклад, підстава, передбачена статтею 228 ЦК України.

Фіктивний правочин характеризується тим, що сторони вчиняють такий правочин лише для виду, знають заздалегідь, що він не буде виконаний, вважає, що така протизаконна ціль, як укладення особою договору дарування майна зі своїм родичем з метою приховання цього майна від конфіскації чи звернення стягнення на вказане майно в рахунок погашення боргу, свідчить, що його правова мета є іншою, ніж та, що безпосередньо передбачена правочином (реальне безоплатне передання майна у власність іншій особі), а тому цей правочин є фіктивним і може бути визнаний судом недійсним".

У постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 24.07.2019 у справі № 405/1 820/17 (провадження № 61-2761св19) зазначено, що однією із основоположних засад цивільного законодавства є добросовісність (пункт 6 статті 3 ЦК України) і дії учасників цивільних правовідносин мають бути добросовісними. Тобто, відповідати певному стандарту поведінки, що характеризується чесністю, відкритістю і повагою інтересів іншої сторони договору або відповідного правовідношення.

Згідно із частинами другою та третьою статті 13 ЦК України при здійсненні своїх прав особа зобов`язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб, завдати шкоди довкіллю або культурній спадщині.

Не допускаються дії особи, що вчиняються з наміром завдати шкоди іншій особі, а також зловживання правом в інших формах. Цивільно-правовий договір (в тому числі й договір дарування) не може використовуватися учасниками цивільних відносин для уникнення сплати боргу або виконання судового рішення (в тому числі, вироку). Боржник (дарувальник), який відчужує майно на підставі безвідплатного договору на користь своєї матері після пред`явлення до нього позову банку про стягнення заборгованості, діє очевидно недобросовісно та зловживає правами стосовно кредитора, оскільки уклав договір дарування, який порушує майнові інтереси кредитора і направлений на недопущення звернення стягнення на майно боржника. Тому правопорядок не може залишати поза реакцією такі дії, які хоч і не порушують конкретних імперативних норм, але є очевидно недобросовісними та зводяться до зловживання правом.

Відповідно до постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 06.11.2009 "Про судову практику розгляду цивільних справ про визнання правочинів недійсними" саме по собі невиконання правочину сторонами не означає, що укладено фіктивний правочин. Для визнання правочину фіктивним необхідно встановити наявність умислу всіх сторін правочину. Наявність умислу у сторін угоди означає, що вони усвідомлювали або повинні були усвідомлювати протиправність угоди, що укладалася, та сторони прагнули або свідомо допускали ненастання правових наслідків, обумовлених договором.

В даному випадку, як вже зазначалося, 11.07.2014 Окружним адміністративним судом м. Києва відкрито провадження у справі № 826/9751/14 за позовом Міністерства юстиції України про заборону Комуністичної партії України у зв`язку із порушенням партією статті 5 Закону України Про політичні партії в Україні.

Рішенням Восьмого апеляційного адміністративного суду від 05.07.2022 у справі №826/9751/14, яке набрало законної сили 27.07.2022 задоволено позов Міністерства юстиції України до Комуністичної партії України та заборонено діяльність вказаної партії, передано майно, кошти та інші її активи, а також її обласних, міських, районних організацій, первинних осередків та інших структурних утворень у власність держави.

Частиною другою ст. 21 Закону України Про політичні партії в Україні у редакції, яка діяла на момент відкриття провадження у справі №826/9751/14, було встановлено, що заборона діяльності політичної партії тягне за собою припинення діяльності політичної партії, розпуск керівних органів, обласних, міських, районних організацій політичних партій, її первинних осередків та інших структурних утворень, передбачених статутом партії, припинення членства в політичній партії.

При цьому частиною 3 ст. 105 ЦК України у редакції, яка діяла на момент відкриття провадження у справі № 826/9751/14, визначено, що суд або орган, що прийняв рішення про припинення юридичної особи, відповідно до Цього кодексу призначають комісію з припинення юридичної особи (комісію з реорганізації, ліквідаційну комісію), голову комісії або ліквідатора та встановлюють порядок і строк заявлення кредиторами своїх вимог до юридичної особи, що припиняється.

Судом враховується, що розгляд справи № 826/9751/14 тривав з 2014 року.

Суд приймає до уваги, що Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо заборони політичних партій" від 03.05.2022, який набрав чинності 18.05.2022, внесено зміни, зокрема, до Закону України "Про політичні партії в Україні".

Статтю 21 Закону доповнено частиною четвертою, згідно з якою у разі заборони судом політичної партії майно, кошти та інші активи політичної партії, її обласних, міських, районних організацій, первинних осередків та інших структурних утворень переходять у власність держави, про що зазначається у рішенні суду.

Таким чином, наслідки прийняття судового рішення від 05.07.2022 у справі №826/9751/14 про заборону діяльності Комуністичної партії України варто розуміти як позбавлення названої партії права власності на майно, що є санкцією за вчинення правопорушення, що передбачена законом.

Як зазначалося вище, перехід належного Партії та її структурним утворенням майна, коштів та інших активів у власність держави забезпечує Мін`юст, який виступає кредитором у спірних правовідносинах.

Судом встановлено, що укладання спірного договору дарування від 19.06.2015 між Комуністичною партією України та Громадською організацією "Міжрегіональний фонд сприяння працевлаштуванню" відбувалося після відкриття 11.07.2014 провадження у справі № 826/9751/14.

Крім того, із наявних матеріалів справи також слідує, що набувачем за спірним договором стала Громадська організація "Міжрегіональний фонд сприяння працевлаштуванню" керівником якої є ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ) та який за відомостями з Єдиного реєстру громадських формувань є членом керівних органів Харківської обласної організації Комуністичної партії України ().

Вказане в свою чергу свідчить про пов`язаність осіб правочину та спільну реалізацію ними волевиявлення на свідоме зловживання правом на шкоду іншій особі, оскільки сторони спірного договору діючи недобросовісно та зловживаючи правами на шкоду Міністерству юстиції України, як кредитору, мали спільний умисел на використання правочину з укладання договору дарування виключно з метою уникнення звернення стягнення на майно Харківської обласної організації Комуністичної партії України внаслідок заборони діяльності Комуністичної партії України за рішенням суду.

За таких обставин спірний договір кваліфікований судом, як правочин, який не був спрямований на реальне настання обумовлених ним правових наслідків, тобто, як фіктивний правочин.

Враховуючи викладені обставини, спірний договір дарування, укладений 19.06.2015 між Харківською обласною організацією Комуністичної партії України та Громадською організацією "Міжрегіональний фонд сприяння працевлаштуванню" підлягає визнанню недійсним.

Відповідно до ч. 3 ст. 26 Закону України Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень відомості про речові права, обтяження речових прав, внесені до Державного реєстру прав, не підлягають скасуванню та/або вилученню. У разі скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав на підставі судового рішення, а також у разі визнання на підставі судового рішення недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, скасування на підставі судового рішення державної реєстрації прав, державний реєстратор проводить державну реєстрацію набуття, зміни чи припинення речових прав відповідно до цього Закону. Ухвалення судом рішення про скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав, визнання недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, а також скасування державної реєстрації прав допускається виключно з одночасним визнанням, зміною чи припиненням цим рішенням речових прав, обтяжень речових прав, зареєстрованих відповідно до законодавства (за наявності таких прав).

Оскільки під час розгляду справи суд дійшов висновку про задоволення вимог позивача в частині визнання спірного договору дарування від 19.06.2015 недійсним, в силу положень ст. 216 ЦК України вказаний договір не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю.

За таких обставин, вимоги Міністерства юстиції України про скасування державної реєстрації прав Громадської організації "Міжрегіональний фонд сприяння працевлаштуванню" на нерухоме майно, як є предметом зазначеного договору, також підлягають задоволенню.

З урахуванням вимог ст. 123, 126, 129 ГПК України, за наслідками розгляду справи з кожного відповідачів на користь позивача також підлягає стягненню судовий збір в сумі 2684 грн.

Керуючись ст. ст. 73-74, 76-80, 123, 126, 129, 232-233, 237-238, 240-241 ГПК України, господарський суд, -

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Визнати недійсним договір дарування нерухомого майна, а саме: нежитлових приміщень першого поверху загальною площею 384,2 кв. м., що знаходиться за адресою: м. Харків, вул. Полтавський шлях, буд. 22, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна - 01, укладений 19.06.2015 між Харківською обласною організацією Комуністичної партії України () та Громадською організацією "Міжрегіональний фонд сприяння працевлаштуванню" (), посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Гаражою І. П. та зареєстрований за № 1413;

Скасувати державну реєстрацію прав Громадської організації "Міжрегіональний фонд сприяння працевлаштуванню" () на нерухоме майно, а саме: нежитлові приміщення першого поверху загальною площею 384,2 кв. м., що знаходиться за адресою: м. Харків, вул. Полтавський шлях, буд. 22, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна - 01.

Стягнути з Харківської обласної організації Комуністичної партії України (адреса: 61052, м. Харків, вул. Полтавський шлях, буд. 22; ) на користь Міністерства юстиції України (адреса: 01001, м. Київ, вул. Городецького, буд. 13; ) 2684 грн. судового збору.

Стягнути з Громадської організації "Міжрегіональний фонд сприяння працевлаштуванню" (адреса: 61052, м. Харків, вул. Полтавський шлях, буд. 22; ) на користь Міністерства юстиції України (адреса: 01001, м. Київ, вул. Городецького, буд. 13; ) 2684 грн. судового збору.

Видати накази після набрання рішенням законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційну скаргу на рішення суду може бути подано в строки та в порядку визначеному ст. 256, 257 ГПК України з урахуванням п. 17.5 Перехідних положень ГПК України.

Повне рішення складено "22" листопада 2023 р.

Суддя О.І. Байбак