ЗАХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
_________________________________________________________________________________________________________
УХВАЛА

"20" листопада 2023 р. Справа № 910/4718/23

суддя доповідач Кравчук Н.М.

розглянувши апеляційну скаргу Фізичної особи - підприємця Дзоф Віри Іванівни б/н від 07.11.2023 (вх. № ЗАГС 01-05/3476/23 від 13.11.2023)

на рішення Господарського суду Закарпатської області від 21.09.2023 (суддя Лучко Р.М.)

у справі № 910/4718/23

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Бізнес Позика» (надалі ТзОВ «Бізнес Позика», м. Київ

до відповідача Фізичної особи - підприємця Дзоф Віри Іванівни (надалі ФОП Дзоф В.І., с. Руські Комарівці Ужгородського району Закарпатської області

про стягнення коштів

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Бізнес Позика» звернулось до Господарського суду м. Києва з позовною заявою до Фізичної особи - підприємця Дзоф Віри Іванівни про стягнення заборгованості за кредитним договором від 20.08.2021 у розмірі 72 798,26 грн.

Ухвалою Господарського суду м. Києва від 29.03.2023 позовну заяву ТОВ "Бізнес Позика" передано за підсудністю до Господарського суду Закарпатської області.

Рішенням Господарського суду Закарпатської області від 21.09.2023 у справі № 910/4718/23 позов задоволено. З Фізичної особи - підприємця Дзоф Віри Іванівни на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Бізнес Позика" стягнуто 31 653,96 грн заборгованості по кредиту, 41 144,30 грн процентів за користування кредитом та 2147,20 грн в повернення сплаченого судового збору.

Не погоджуючись з вказаним рішенням суду, ФОП Дзоф В.І. звернулась до Західного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою.

14.11.2023 через електронний кабінет Товариство з обмеженою відповідальністю «Бізнес Позика» подало заяву про заперечення проти відкриття апеляційного провадження. У вказаній заяві ТзОВ «Бізнес Позика» звертає увагу суду на недоліки поданої ФОП Дзоф В.І. апеляційної скарги, та вважає причини пропуску строку на оскарження рішення суду необґрунтованими.

Статтею 258 ГПК України встановлено вимоги до форми і змісту апеляційної скарги.

Загальні вимоги, яким має відповідати апеляційна скарга, встановлені ст.258 ГПК України, відповідно до п.2 ч.3 якої, зокрема, передбачено, що до апеляційної скарги додаються докази сплати судового збору.

Згідно з ч.2 ст.123 ГПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до пп.1 п.2 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У ст. 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2023 рік" встановлено з 1 січня 2023 року прожитковий мінімум для працездатних осіб 2 684,00 грн.

У відповідності до пункту 2.4. частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання апеляційної скарги на рішення суду ставка судового збору складає 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

З огляду на вищенаведене, враховуючи положення Закону України "Про судовий збір", скаржнику необхідно було сплатити 3 220,80 грн судового збору за подання даної апеляційної скарги.

Проте, до вказаної апеляційної скарги не долучено доказів сплати судового збору в установленому законом порядку та розмірі.

Окрім того, відповідно до п.3 ч.3 ст.258 ГПК України до апеляційної скарги додаються докази надсилання копії апеляційної скарги іншим учасникам у справі.

Відповідно до ст. 259 ГПК України особа, яка подає апеляційну скаргу, надсилає іншим учасникам справи копію цієї скарги і доданих до неї документів, які у них відсутні, листом з описом вкладення.

У відповідності до п. 2 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 №270, розрахунковий документ, встановленої відповідно до Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» форми та змісту є касовий чек, розрахункова квитанція тощо, що підтверджує надання послуг поштового зв`язку. Водночас підтвердженням переліку відправлених документів є опис вкладення встановленої форми.

Водночас, пунктом 19 Правил визначено, що внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю можуть прийматися для пересилання з описом вкладення та/або з післяплатою.

У разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв`язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові. На примірнику опису, що видається відправникові, працівник поштового зв`язку повинен зазначити номер поштового відправлення. За бажанням відправника на примірнику опису, що вкладається до поштового відправлення, вартість предметів може не зазначатися (п. 61 Правил надання послуг поштового зв`язку).

Виходячи з викладеного, належним доказом відправлення копії апеляційної скарги та доданих до неї документів є саме опис вкладення та документ, що підтверджує надання поштових послуг (фіскальний чек, розрахункова квитанція тощо).

Проте, як вбачається з матеріалів апеляційної скарги, скаржником до останньої не долучено опису вкладення у цінний лист, в якому було б зазначено про надсилання копії апеляційної скарги ТзОВ «Бізнес Позика».

Окрім того, статтями 162 та 164 ГПК України встановлено вимоги щодо оформлення позовної заяви, її обґрунтування та комплектності документів, які повинні додаватися до позовної заяви.

Пунктом 2 ч. 3 ст. 162 ГПК України передбачено, що позовна заява повинна містити, зокрема: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта (для фізичних осіб - громадян України), якщо такі відомості відомі позивачу, вказівку на статус фізичної особи - підприємця (для фізичних осіб - підприємців), відомі номери засобів зв`язку та адресу електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами» від 29.06.2023 № 3222-IX, який набрав чинності 21.07.2023 та введений в дію 18.10.2023 внесено зміни до ряду статей ГПК України, які передбачають, що адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади, інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи (усіх форм власності) в обов`язковому порядку реєструють свої електронні кабінети в Електронному суді.

Відповідно до пункту 2 частини 2 статті 258 ГПК України (в редакції від 18.10.2023) апеляційна скарга повинна містити, зокрема, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету у сторін та інших учасників справи.

У відповідності до частини 6 статті 6 ГПК України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

При цьому, зміни до процесуального закону передбачають негативні наслідки для осіб, які зобов`язані зареєструвати електронний кабінет, але не зробили цього, зокрема такі, як залишення апеляційної скарги без руху, залишення заяви/клопотання без розгляду.

Так, ч. 2 ст. 260 ГПК України в редакції від 18.10.2023 до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 258 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 6 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу.

В абз. 2 ч. 2 ст. 174 ГПК України зазначено, якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави, визначеної абзацом другим частини першої цієї статті, суд у такій ухвалі зазначає про обов`язок такої особи зареєструвати електронний кабінет відповідно до статті 6 цього Кодексу.

Щодо наведених апелянтом доводів поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження рішення Господарського суду Закарпатської області від 21.09.2023.

Апелянт зазначає, що 25.10.2023 ним було подано клопотання, та отримано копію судового рішення, оскільки таке, на поштову адресу апелянта рішення не надходило.

Як вбачає з інформації наявної в системі «Діловодство спеціалізованого суду» оскаржуване рішення було направлене судом скаржнику на його електронну адресу 22.09.2023.

Відповідно до ч. 1 ст. 256 ГПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів, а на ухвалу суду - протягом десяти днів з дня його (її) проголошення.

Отже, враховуючи що повний текст рішення було складено 22.09.2023, останній день апеляційного оскарження 12.10.2023. Апеляційна скарга подана 07.11.2023 з пропуском строку на апеляційне оскарження. До апеляційної скарги апелянтом не долучено доказів, які б свідчили про отримання рішення суду саме 25.10.2023.

Виходячи зі змісту ч. 2, 3 ст. 256 ГПК України клопотання про поновлення строку подання апеляційної скарги повинно містити обґрунтування поважності пропуску цього строку. Поважними визнаються такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення сторони та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для вчинення процесуальних дій. Господарський процесуальний кодекс України не пов`язує право суду відновити пропущений процесуальний строк лише з певним колом обставин, що спричинили пропуск строку. У кожному випадку суд, з урахуванням конкретних обставин пропуску строку, оцінює доводи, наведені на обґрунтування клопотання про його відновлення, та робить мотивований висновок щодо поважності чи неповажності причин пропуску строку (аналогічна правова позиція наведена у постановах Верховного Суду від 10.04.2018 у справі №918/115/16, від 19.06.2018 у справі № 912/2325/17, від 18.01.2019 у справі №921/396/17-г, від 19.06.2020 у справі № 926/1037-б/15, від 18.03.2021 у справі №911/3142/19).

Згідно з ч.3, 4 ст.260 ГПК України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 256 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції із заявою про поновлення строку або вказати підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 261 цього Кодексу.

Отже, з метою усунення зазначеного недоліку заявник має навести підстави щодо поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження рішення Господарського суду Закарпатської області від 21.09.2023 з урахуванням вищенаведених обставин та надати на їх підтвердження належні докази.

Частиною 2 статті 260 ГПК України визначено, що до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 258 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу.

Приписами ч.1, ч.2 ст. 174 ГПК України встановлено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

З огляду на вищенаведене, апеляційна скарга Фізичної особи - підприємця Дзоф Віри Іванівни на рішення Господарського суду Закарпатської області від 21.09.2023 у справі №910/4718/23 підлягає залишенню без руху, у зв`язку з відсутністю доказів сплати судового збору, надіслання копії апеляційної скарги іншим учасникам справи, доказів поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду, та відомостей про наявність електронного кабінету з визначенням строку для усунення недоліків апеляційної скарги.

Керуючись ст.ст. 174, 234, 258, 260 Господарського процесуального кодексу України, Західний апеляційний господарський суд -

У Х В А Л И В :

1. Апеляційну Фізичної особи - підприємця Дзоф Віри Іванівни на рішення Господарського суду Закарпатської області від 21.09.2023 у справі №910/4718/23 залишити без руху.

2. Скаржнику усунути встановлені при поданні апеляційної скарги недоліки шляхом подання (надсилання) суду доказів сплати судового збору в розмірі 3 220,80 грн, докази надіслання копії апеляційної скарги Товариству з обмеженою відповідальністю "Бізнес Позика", докази поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду та відомості про наявність електронного кабінету протягом 10 днів з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху.

При не усуненні недоліків апеляційної скарги у строк, встановлений судом, скарга вважається неподаною і повертається скаржнику в порядку ч. 4 ст. 174 ГПК України.

Веб-адреса сторінки суду https://wag.court.gov.ua/sud4870/ на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію по справі, що розглядається.

Суддя - доповідач Н.М. Кравчук