ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ТЕРНОПІЛЬСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

20 листопада 2023 року м. ТернопільСправа № 921/773/23
Господарський суд Тернопільської області

Суддя Охотницька Н.В., розглянувши матеріали позовної заяви б/н від 15.11.2023 (вх. № 851 від 16.11.2023)

за позовом Козівської селищної ради, вул. Грушевського, буд, 38, смт. Козова, Тернопільського району, Тернопільської області, 47601

до відповідача Приватного підприємства "Краско", вул. Микулинецька, буд. 3 А, офіс 214, м. Тернопіль, 46008

про розірвання договору оренди та стягнення заборгованості за користування об`єктом оренди в сумі 1 325 852,72 грн

встановила:

Козівська селищна рада звернулася в Господарський суд Тернопільської області із позовною заявою до Приватного підприємства "Краско" про розірвання договору оренди та стягнення заборгованості за користування об`єктом оренди в сумі 1 325 825, 73 грн.

За правилами господарського процесуального законодавства позовна заява за формою та змістом повинна відповідати статтям 162, 164 ГПК України.

Перевіряючи поданий позов на його відповідність вимогам Господарського процесуального кодексу України, суд дійшов висновку, що він не в повній мірі відповідає приписам цього правового акта, з наступних підстав.

Згідно з приписами статті 164 ГПК України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують, зокрема відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів.

Відповідно до п. 19 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 №270 (надалі Правила), внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю можуть прийматися для пересилання з описом вкладення та/або з післяплатою.

Пунктом 59 Правил регламентовано, що внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю з описом вкладення подаються для пересилання відкритими для перевірки їх вкладення.

Згідно п.61 Правил, у разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв`язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові. На примірнику опису, що видається відправникові, працівник поштового зв`язку повинен зазначити номер поштового відправлення.

Наказом Українського державного підприємства поштового зв`язку "Укрпошта" від 12.05.2006 № 211 затверджено Порядок пересилання поштових відправлень, в п. 3.2.1.2 якого наведено зразок оформлення опису вкладення за формою 107.

Так, за формою 107 відправник складає опис вкладення поштового відправлення у двох примірниках із зазначенням у ньому найменування одержувача та його адреси, поіменного переліку предметів, зазначення кількості кожного предмета, його оголошеної цінності, загальної кількості предметів та загальної оголошеної цінності вкладення і підписує його.

Необхідність зазначення поіменного переліку предметів (найменування вкладення) корелюється із обов`язком працівника зв`язку звірити вкладення з описом, а також із правом одержувача відправлення на розкриття такого відправлення в його присутності в об`єкті поштового зв`язку та, у випадку нестачі, заміни, повного або часткового пошкодження чи зіпсуття вкладення, - на складення відповідного акту.

При прийманні листа (бандеролі) з оголошеною цінністю з описом вкладення працівник зв`язку звіряє вкладення з описом ф. 107 (рис. 27), а також перевіряє відповідність місця призначення, найменування адресата та суми оголошеної цінності, зазначених на відправленні та примірнику опису, розписується на ньому і проставляє відбиток календарного штемпеля.

Таким чином, належним доказом направлення стороні саме копії позовної заяви та всіх доданих до неї документів є оригінал опису вкладення, оформлений відповідно до форми 107 Порядку пересилання поштових відправлень.

Позивачем на підтвердження відправлення відповідачу копії позовної заяви разом із додатками долучено до позовної заяви фіскальний чек № ПРРО від 13.11.2023.

Однак, до матеріалів позовної заяви позивачем не додано опису вкладення в цінний лист, що позбавляє суд можливості перевірити, який саме перелік документів був надісланий відповідачу.

Окрім того, як вбачається із фіскального чеку № ПРРО від 13.11.2023, кореспонденція направлялась ПП "Краска", тоді як відповідачем у цій справ визначено Приватне підприємство "Краско".

Згідно з приписами п. 2 ч. 1 ст. 164 ГПК України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною 1 статті 6 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що судовий збір перераховується в безготівковій або готівковій формі.

Згідно ч. 3 ст. 6 Закону України "Про судовий збір" у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до пунктів 1, 2 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір", за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру визначена ставка судового збору у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, та за подання позовної заяви немайнового характеру визначена ставка судового збору у розмірі 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб на 1 січня календарного року.

Розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб встановлений Законом України "Про державний бюджет України на 2023 рік" і згідно зі статтею 7 цього Закону становить 2 684,00 грн.

При поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою ст. 4 Закону України "Про судовий збір", в електронній формі застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Позивачем у позовній заяві викладено позовну вимогу майнового характеру, а саме: стягнути з Приватного підприємства "Краско" заборгованість по виплаті орендної плати згідно договору оренди землі від 13.04.2018 року у сумі 1 325 852,73 грн, та вимогу немайнового характеру : розірвати договір оренди землі від 13.04.2018 року.

Отже, за звернення до суду з цією позовною заявою, позивач повинен сплатити судовий збір у розмірі 22 572,00 грн

Однак, позивачем до позовної заяви долучено докази сплати судового збору в розмірі 19 888,00 грн, що підтверджується платіжною інструкцією № 816 від 13.11.2023 року про сплату 12 348,81 грн та платіжною інструкцією № 785 від 02.11.2023 року про сплату 7 538,98 грн.

Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами" від 29.06.2023, який набрав чинності 21.07.2023 та введений в дію 18.10.2023 внесено зміни до ряду статей ГПК України.

Так, відповідно до пункту 2 частини 2 статті 162 ГПК України позовна заява повинна містити, зокрема, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету у сторін та інших учасників справи.

Відповідно до частини 6 статті 6 ГПК України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Також, вищезазначений Закон передбачає, що у разі звернення до суду особою, яка зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не виконала свого обов`язку, документи такої особи будуть залишатися судом без руху, або повертатися, залежно від виду процесуального документа.

Так, в порушення наведеного, до позовної заяви Позивач не додав відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету у відповідача.

Частиною 3 статті 162 ГПК України визначено перелік відомостей, які має містити позовна заява, зокрема, зміст позовних вимог; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову тощо.

Слід зазначити, що обґрунтований розрахунок позовних вимог це такий розрахунок, що містить обчислення, порядок нарахування сум (множення, додавання, нарахування процентів та інше) та підстави такого нарахування, передбачені законом або умовами угоди, відображення проведених оплат, тощо.

Отже, обґрунтований розрахунок позовних вимог вимагає посилання на первинні документи. Такі посилання слід пов`язувати з відповідними юридичними фактами, які мали місце і впливали на розмір суми боргу, з обов`язковим зазначенням часу їх настання.

Як вказувалося вище, позивач просить стягнути з відповідача 1 325 852,73 грн заборгованості за договірними зобов`язаннями, з яких 473 770,70 грн заборгованість по виплаті орендної плати згідно договору оренди землі, 502 597, 70 грн штраф, 320 657,33 грн пеня, однак, позовна заява не містить обґрунтованого розрахунку заявленої до стягнення суми.

Відсутність такого розрахунку позбавляє суд можливості перевірити правильність такого нарахування.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 ГПК суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно ч. 2 ст. 174 ГПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З урахуванням встановлених недоліків, на підставі ч. 1 ст. 174 ГПК України, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви б/н від 15.11.2023 (вх. № 851 від 16.11.2023) Козівської селищної ради без руху, надавши позивачу час для усунення недоліків позовної заяви, шляхом подання до суду документів, які підтверджують відправлення відповідачеві копії позовної заяви і доданих до неї документів, обґрунтованого розрахунку заявленої до стягнення суми, відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету у відповідача, доказів сплати судового збору в сумі 2 684,00 грн.

За умовами ч. 3, 4 ст. 174 ГПК України якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому ст.176 цього Кодексу. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 162, 174 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву б/н від 15.11.2023 (вх. № 851 від 16.11.2023) Козівської селищної ради залишити без руху.

2. Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом 10-ти днів з дня одержання цієї ухвали.

3. Попередити позивача про наслідки недотримання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху, передбачені ч. 4 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України.

4. Копію ухвали направити Козівській селищній раді відповідно до положень ч. 5 ст. 6 ГПК України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання 20.11.2023 та оскарженню не підлягає (ст. 235 ГПК України).

Учасники справи можуть отримати інформацію по справі на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб - адресою: https://te.court.gov.ua/sud5022.

Суддя Н.В. Охотницька