ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

"11" жовтня 2023 р. Справа№ 910/9796/19

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Тищенко О.В.

суддів: Тарасенко К.В.

Шаптали Є.Ю.

за участю секретаря судового засідання Сабалдаш О.В.

за участю представників сторін згідно протоколу судового засідання від 11.10.2023

розглянувши у відкритому судовому засіданні

заяву Державного підприємства "Енергоринок" про роз`яснення способу та порядку виконання постанови Північного апеляційного господарського суду від 27.09.2022

у справі №910/9796/19 (головуючий суддя - Джарти В.В., судді: Ковтун С.А., Полякова К.В.)

за позовом Державного підприємства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом"

до Державного підприємства "Енергоринок"

за участі третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача: 1) Кабінет Міністрів України;

2) Міністерство енергетики та захисту довкілля України;

3) Національна комісія, що здійснює державне регулювання в сферах енергетики та комунальних послуг

про стягнення 18 973 423 431,47 грн (з урахуванням заяви про зменшення позовних вимог від 02.09.2019)

ВСТАНОВИВ:

Державне підприємство "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" (далі - позивач, Підприємство, Енергоатом) звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Державного підприємства "Енергоринок" (далі - відповідач, Енергоринок, Покупець) про стягнення заборгованості у розмірі 18 973 423 431,47 грн, яка складається з: основного боргу у розмірі 9 783 914 981,85 грн та інфляційних втрат у сумі 9 189 508 449,62 грн (з урахуванням заяви про зменшення позовних вимог).

Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням відповідачем своїх зобов`язань за договором № 698/05-НАЕК/640/01 від 18.05.2001.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 26.09.2019 клопотання Державного підприємства "Енергоринок" про залучення третіх осіб - задоволено. Залучено до участі у розгляді справи третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - Кабінету Міністрів України (третя особа-1), Міністерства енергетики та захисту довкілля України (третя особа-2); Національну комісію, що здійснює державне регулювання в сферах енергетики та комунальних послуг (третя особа-3).

Рішенням Господарського суду міста Києва від 12.07.2021 позов задоволено повністю.

Присуджено до стягнення з Державного підприємства "Енергоринок" на користь Державного підприємства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" 9 783 914 981,85 грн основного боргу, 9 189 508 449,62 грн інфляційних втрат та 672 350,00 грн судового збору.

Постановою Північного апеляційного господарського суду від 27.09.2022, залишеною без змін постановою Верховного Суду від 02.06.2023, апеляційну скаргу Державного підприємства "Енергоринок" на рішення Господарського суду міста Києва від 12.07.2021 у справі №910/9796/19 залишено без задоволення. Рішення Господарського суду міста Києва від 12.07.2021 у справі №910/9796/19 залишено без змін. Судові витрати (судовий збір) за розгляд апеляційної скарги покладено на Державне підприємство "Енергоринок".

Через відділ забезпечення документообігу суду та моніторингу документів (канцелярія) від Державного підприємства "Енергоринок" до суду надійшла заява про роз`яснення способу та порядку виконання вищевказаної постанови в контексті виключно грошового способу виконання, який не співвідноситься із способами погашення заборгованосі , визначеними Законом України «Про заходи, спрямовані на погашення заборгованості, що утворилася на оптовому ринку електричної енергії», який прийнято 17.06.2020 та набрав чинності 16.07.2020.

Заява мотивована тим, що на момент виникнення спірних правовідносин існував єдиний Оптовий ринок електричної енергії в Українї (ОРЕ), порядок проведення розрахунків на якому визначався Законом України «Про електроенергетику» та був можливий лише через поточні рахунки зі спеціальним режимом використання, виключно на підставі алгоритму розподілу коштів, який встановлювався Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - НКРЕКП) та був обов`язковим для виконання ДП «Енергоринок». Однак, наведений порядок розрахунків, що був запроваджений державою у енергетичній галузі, поряд із іншими особливостями її функціонування, призвели до виникнення заборгованості ДП «Енергоринок» перед виробниками електричної енергії, в тому числі перед ДП «ПАЕК «Енергоатом», при цьому фінансові ресурси та джерела для її самостійного погашення у ДП «Енергоринок» відсутні. Саме тому, держава в особі законодавчого органу, з метою забезпечення створення на державному рівні належних умов роботи нової конкурентної моделі ринку електричної енергії в Україні та забезпечення умов для сталих розрахунків, на підставі вимог Конституції України, в Законі України «Про ринок електричної енергії» передбачила, що погашення заборгованості, яка утворилася на ОРЕ, можливо здійснити виключно шляхом розроблення та прийняття спеціальних заходів та механізмів, направлених на погашення вищезазначеної заборгованості. Таким чином, 17.06.2020 Верховною Радою України прийнято Закон України №719-1Х «Про заходи, спрямовані на погашення заборгованості, що утворилася на оптовому ринку електричної енергії», який передбачає спеціальний режим погашення заборгованості, яка виникла на ОРЕ, а його запровадження створює сприятливі умови для поліпшення фінансового стану підприємств паливно-енергетичного комплексу, запобіганню їх банкрутству.Тобто, на законодавчому рівні вирішено питання погашення заборгованості, в тому числі перед ДП «НАЕК «Енергоатом», у чіткій відповідності до вимог Закону України №719-1Х «Про заходи, спрямовані на погашення заборгованості, що утворилася на оптовому ринку електричної енергії». Так, вказаним передбачено комплекс заходів щодо повного погашення заборгованості на ОРЕ, яка виникла до 01.07.2019 року, а саме:

- погашення заборгованості шляхом встановлення НКРЕКП алгоритму розподілу коштів з поточних рахунків із спеціальним режимом використання операторів системи розподілу, електропостачальників та оптового постачальника електричної енергії;

- застосування процедури взаєморозрахунків з використанням бюджетних та власних/залучених коштів учасників процедури погашення;

- погашення (списання) заборгованості;

- зміна сторони у зобов`язанні (відступлення права вимоги).

Також, заявник наголошував, що порядок погашення заборгованості перед виробниками електричної енергії, в тому числі перед позивачем, визначений ст.2 Закону України №719-1Х «Про заходи, спрямовані на погашення заборгованості, що утворилася на оптовому ринку електричної енергії», якою передбачено заходи щодо погашення заборгованості на оптовому ринку електричної енергії, які включають в себе, зокрема: застосування процедури взаєморозрахунків з використанням механізмів, передбачених статтею 3 цього Закону.

Згідно ч. 1 ст. 3 України №719-1Х «Про заходи, спрямовані на погашення заборгованості, що утворилася на оптовому ринку електричної енергії», погашення заборгованості за куповану/продану на оптовому ринку електричну енергію здійснюється з використанням механізмів взаєморозрахунків, переведення боргу та відступлення права вимоги

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 3 Закону України №719-1Х «Про заходи, спрямовані на погашення заборгованості, що утворилася на оптовому ринку електричної енергії», механізмом проведення взаєморозрахунків є: проведення взаєморозрахунків учасниками з використанням власних та/або залучених ними кошті у межах рівних сум підтвердженої заборгованості шляхом послідовного грошового виконання зобов`язань учасниками на підставі укладених договорів про проведення взаєморозрахунків; через додаткові поточні рахунки із спеціальним режимом використання; згідно з алгоритмом перерахування коштів, встановленим Регулятором.

Згідно зі ст.2 Закону України №719-1Х «Про заходи, спрямовані на погашення заборгованості, що утворилася на оптовому ринку електричної енергії», алгоритм розподілу коштів з поточних рахунків із спеціальним режимом використання операторів системи розподілу, електропостачальників, на яких покладено виконання функцій постачальника універсальних послуг та постачальника «останньої надії», передбачає:

у разі відсутності заборгованості за електричну енергію перед оптовим постачальником електричної енергії, перерахування всіх коштів на поточний рахунок операторів системи розподілу, електропостачальників, на яких покладено виконання функцій постачальника універсальних послуг та постачальника «останньої надії»;

у разі наявності заборгованості за електричну енергію перед оптовим постачальником електричної енергії - перерахування всіх коштів на поточний рахунок із спеціальним режимом використання оптового постачальника електричної енергії до повного погашення такої заборгованості.

Алгоритм перерахування отриманих оптовим постачальником електричної енергії коштів встановлюється Регулятором і передбачає розподіл цих коштів у повному обсязі між виробниками електричної енергії та ПрАТ«НЕК «Укренерго» пропорційно до обсягів заборгованості, крім виробників електричної енергії з альтернативних джерел енергії, яким погашення заборгованості здійснюється першочергово.

Також, заявник зазначав, що статтею 4 Закону України №719-1Х «Про заходи, спрямовані на погашення заборгованості, що утворилася на оптовому ринку електричної енергії» визначено виключні механізми врегулювання заборгованості перед ДП НАЕК «Енергоатом» - шляхом збільшення статутного фонду та/або капіталу за рахунок емісії облігацій внутрішньої державної позики.

Отже, посилаючись на те, що норми Закону України №719-1Х «Про заходи, спрямовані на погашення заборгованості, що утворилася на оптовому ринку електричної енергії» передбачають, що погашення заборгованості, що утворилася на ОРЕ буде відбуватися не лише шляхом перерахування (сплати) коштів, а й у інших формах, відмінних від грошової, враховуючи законодавче зупинення виконавчих проваджень та заходи примусового виконання рішень щодо оптового постачальника електричної енергії на підставі п. 10. ст. 2 Закону України №719-1Х «Про заходи, спрямовані на погашення заборгованості, що утворилася на оптовому ринку електричної енергії», заявник наголошував, що державою визначено виключні механізми погашення заборгованості, відповідно до вищезазначеного закону, а тому постанова Північного апеляційного господарського суду від 27.09.2022 у справі № 910/9796/19, якою передбачено стягнення з ДП НАЕК «Енергоринок» коштів в порядку, передбаченому Законом України «Про виконавче провадження», тобто виключно єдиним примусовим порядком погашення заборгованості , є незрозумілою.

А тому, заявник з посиланням на статтю 245 Господарского процесуального кодексу України просив роз?яснити спосіб та порядок виконання постанови Північного апеляційного господарського суду від 27.09.2022 в контексті виключно грошового способу виконання, який не співвідноситься із способами погашення заборгованості, визначеними Законом України «Про заходи, спрямовані на погашення заборгованості, що утворилася на оптовому ринку електричної енергії», який прийнято 17.06.2020 та набрав чинності 16.07.2020.

Згідно протоколу передачі судової справи (апеляційної скарги, заяви, картки додаткових матеріалів) раніше визначеному головуючому судді (судді-доповідачу) (складу суду) заяву у справі №910/9796/19 передано для розгляду колегії суддів у складі: головуючий суддя - Тищенко О.В. судді: Шаптала Є.Ю., Станік С.Р.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 18.10.2023 відмовлено Державному підприємству "Енергоринок" у задоволені клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання заяви про роз`яснення постанови Північного апеляційного господарського суду від 27.09.2022 у справі № 910/9796/19. Заяву Державного підприємства "Енергоринок" про роз`яснення постанови Північного апеляційного господарського суду від 27.09.2022 у справі № 910/9796/19 повернуто заявнику без розгляду.

11.11.2023 через відділ забезпечення автоматизованого розподілу, контролю та моніторингу виконання документів суду від Державного підприємства "Енергоринок" надійшло клопотання про долучення доказів сплати судового збору.

Листом Північного апеляційного господарського суду від 04.09.2023 витребувано з Господарського суду міста Києва матеріали справи № 910/9796/19.

21.09.2023 до Північного апеляційного господарського суду надійшли матеріали справи №910/9796/19.

У зв`язку з перебуванням судді Станіка С.Р. у відрядженні з 25.09.2023 по 28.09.2023, протоколом повторного автоматизованого розподілу справи між суддями від 25.09.2023 у справі № 910/9796/19 визначено колегію суддів у складі: головуючий суддя - Тищенко О.В., судді: Шаптала Є.Ю., Тарасенко К.В.

Враховуючи вищевикладене, судова колегія вважає за необхідне прийняти заяву Державного підприємства "Енергоринок" про роз`яснення способу та порядку виконання постанови Північного апеляційного господарського суду від 27.09.2022 у справі № 910/9796/19 до провадження у визначеному складі суду.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 25.09.2023 прийнято заяву Державного підприємства "Енергоринок" про роз`яснення постанови Північного апеляційного господарського суду від 27.09.2022 у справі №910/9796/19 колегією суддів у складі: головуючий суддя - Тищенко О.В., судді: Шаптала Є.Ю., Тарасенко К.В., заяву Державного підприємства "Енергоринок" про роз`яснення постанови Північного апеляційного господарського суду від 27.09.2022 у справі №910/9796/19 призначено до розгляду на 11.10.2023.

29.09.2023 від Державного підприємства "Енергоринок" надійшла заява про залишення без розгляду заяву Державного підприємства "Енергоринок" про роз`яснення постанови Північного апеляційного господарського суду від 27.09.2022 у справі №910/9796/19.

За положенням ч. 2 ст. 281 Господарського процесуального кодексу України, процедурні питання, пов`язані з рухом справи, клопотання та заяви учасників справи, питання про відкладення розгляду справи, оголошення перерви, зупинення провадження у справі, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом, вирішуються судом апеляційної інстанції шляхом постановлення ухвал в порядку, визначеному цим Кодексом для постановлення ухвал суду першої інстанції.

Відповідно до статті 55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом (частина перша); кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб (частина друга).

Відповідно до статті 64 Конституції України права громадян на звернення до суду та отримання правничої допомоги не можуть бути обмежені, а мають реалізовуватися з урахуванням умов існуючого воєнного стану.

Таким чином, оскільки судова система має забезпечувати дотримання права на доступ до правосуддя і здійснення такого правосуддя, з метою дотримання прав учасників справи на участь у судовому засіданні та забезпечення права на справедливий суд, дотримання принципу пропорційності, реалізації засад змагальності, враховуючи завдання господарського судочинства, з метою всебічного, повного і об`єктивного розгляду справи у розумні строки, колегія суддів дійшла висновку визначити іншу дату та час проведення наступного судового засідання у цій справі у розумний строк, тобто такий, що є об`єктивно необхідним для забезпечення можливості реалізації учасниками справи відповідних процесуальних прав.

В судове засідання 11.10.2023 з?явився представник Державного підприємства "Енергоринок".

Інші учасники справи - Державне підприємство "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом", Кабінет Міністрів України, Міністерство енергетики та захисту довкілля України, Національна комісія, що здійснює державне регулювання в сферах енергетики та комунальних послуг - своїх представників в судове засідання - не направили, про дату, час та місце розгляду поданої заяви повідомлені належним чином засобами поштового та електронного зв?язку.

У відповідності до вимог ч. 5 статті 6 Господарського процесуального кодексу України, суд направляє судові рішення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу на їхні офіційні електронні адреси, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Колегія суддів апеляційного господарського суду з урахуванням ч. 1, п. 1 ч. 3 ст. 202, ч. 12 ст. 270 Господарського процесуального кодексу України, вважає за можливе розглянути справу за наявними в ній матеріалами, оскільки учасники справи про дату та місце розгляду заяви повідомлявся завчасно належним чином, участь представників сторін у судовому засіданні судом обов`язковою не визнавалась, суду не наведено обставин, за яких заява не може бути вирішена в даному судовому засіданні.

Крім того, частиною 3 ст. 245 Господарського процесуального кодексу України визначено, що неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розгляду заяви про роз`яснення рішення.

В судовому засіданні 11.01.2023 представник Державного підприємства "Енергоринок" підтримав подану заяву про залишення без розгляду заяву Державного підприємства "Енергоринок" про роз`яснення постанови Північного апеляційного господарського суду від 27.09.2022 у справі №910/9796/19, у задоволенні якої суд апеляційної інстанції відмовив з огляду на відсутність обумовлених процесуальним законом підстав для залишення такої без розгляду.

Таккож, в судовому засіданні 11.01.2023 представник Державного підприємства "Енергоринок" підтримав заяву Державного підприємства "Енергоринок" про роз`яснення постанови Північного апеляційного господарського суду від 27.09.2022 у справі №910/9796/19, з підстав наведених у заяві, просив роз?яснинити спосіб та порядок виконанян постанови суду апеляційної інстанції.

Розглянувши в судовому засіданні заяву Державного підприємства "Енергоринок" про роз`яснення постанови Північного апеляційного господарського суду від 27.09.2022 у справі №910/9796/19 в порядку ст. 245 Господарського процесуального кодексу України, заслухавши думку присутнього представника боржника щодо поданої заяви, дослідивши наявні матеріали справи, суд апеляційної інстанції дійшов наступних висновків.

Ч. 1 статті 245 Господарського процесуального кодексу України визначено, що за заявою учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця суд роз`яснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення.

Ч. 2 статті 245 Господарського процесуального кодексу України визначено, що подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо судове рішення ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до примусового виконання.

Ч. 3 статті 245 Господарського процесуального кодексу України визначено, що суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження. У разі необхідності суд може викликати учасників справи, державного чи приватного виконавця в судове засідання. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розгляду заяви про роз`яснення рішення.

Ч. 4 статті 245 Господарського процесуального кодексу України визначено, про роз`яснення або відмову у роз`ясненні судового рішення суд постановляє ухвалу, яку може бути оскаржено.

Отже, суд апеляційної інстанції зазначає, що за правилами статті 245 Господарського процесуального кодексу України, роз`яснення судового рішення можливе тоді, коли воно є незрозумілим. В ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення. Аналіз вищезазначеної норми дає підстави для висновку про те, що роз`яснення судового рішення за своєю правовою суттю є одним із способів усунення його недоліків, яке не передбачає виправлення і постановлення додаткового рішення цим же судом. Незрозумілість судового рішення означає, що таке рішення містить положення, які викликають суперечки щодо його розуміння та під час виконання. Тобто, це стосується випадків, коли не дотримано вимоги ясності, визначеності такого рішення суду. Невизначеність судового рішення означає, що воно містить положення, що викликають суперечки щодо його розуміння під час виконання.

В ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

Підставою для роз`яснення судового рішення як засобу усунення недоліків ухваленого судового акта є його неясність, невизначеність. Фактично роз`ясненням рішення є зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового акта, які викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше. Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 30 квітня 2020 року у справі №22а-11177/08.

При цьому, суд апеляційної інстанції зазначає, що матеріалами справи підтверджується, що рішення Господарського суду міста Києва від 12.07.2021 ще не виконано, а отже, заявник наділений правом подачі відповідної заяви саме про роз?яснення судового рішення.

В свою чергу, як підтверджується матеріалами справи, рішенням Господарського суду міста Києва від 12.07.2021 позов задоволено повністю, а саме: присуджено до стягнення з Державного підприємства "Енергоринок" на користь Державного підприємства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" 9 783 914 981,85 грн основного боргу, 9 189 508 449,62 грн інфляційних втрат та 672 350,00 грн судового збору.

Постановою Північного апеляційного господарського суду від 27.09.2022, залишеною без змін постановою Верховного Суду від 02.06.2023, апеляційну скаргу Державного підприємства "Енергоринок" на рішення Господарського суду міста Києва від 12.07.2021 у справі №910/9796/19 залишено без задоволення. Рішення Господарського суду міста Києва від 12.07.2021 у справі №910/9796/19 залишено без змін

Отже, рішення по суті ухвалено судом першої інстанції, а судами апеляційної та касаційної інстанції відповідне рішення залишено в силі, а тому процесуальні підстави для роз?яснення постанови суду апеляційної інстанції (стосовно суті спору) - в силу приписів ст. 245 Господарського процесуального кодексу України відсутні.

Крім того, заявник просив роз`яснити саме спосіб та порядок виконання вищевказаної постанови в контексті виключно грошового способу виконання, який не співвідноситься із способами погашення заборгованосі, визначеними Законом України «Про заходи, спрямовані на погашення заборгованості, що утворилася на оптовому ринку електричної енергії», який прийнято 17.06.2020 та набрав чинності 16.07.2020.

Дослідивши доводи заявника в цій частині, суд апеляційної інстанції дійшов наступних висновків.

Ясність судового рішення полягає у логічному, чіткому, переконливому і зрозумілому викладенні змісту рішення. Недотримання цих вимог може ускладнити або взагалі унеможливити виконання рішення суду. Вимога логічності, зокрема, передбачає, що текст рішення має відображати причинно-наслідкові зв`язки у межах речення чи всього документу. Зокрема, мотивувальна частина рішення має відповідати його резолютивній частині.

За загальними нормами права, роз`яснення судом ухваленого ним рішення здійснюється насамперед з метою усунення такого недоліку, як незрозумілість судового рішення (наприклад, можливість неоднакового тлумачення висновків суду), що перешкоджає його належному виконанню. Зрозумілість рішення полягає в тому, що його резолютивна частина не припускає кілька варіантів тлумачення.

У заяві про роз`яснення рішення зазначається, що саме у рішенні є незрозумілим, в чому полягає неясність рішення, які припускаються варіанти тлумачення рішення, як це впливає на його виконання. Роз`яснення інших частин рішення (крім резолютивної) не має правового значення, оскільки вони не мають обов`язкового характеру.

Отже, суть роз`яснення судового рішення полягає в тому, що суд не повинен давати відповідь на нові та невирішені вимоги, він лише має роз`яснити положення постановленого ним рішення, які нечітко або незрозуміло ним сформульовані, що, в свою чергу, позбавляє можливості його виконання. Роз`яснення судового рішення зумовлено його нечіткістю, якщо воно є неясним та незрозумілим як для осіб, щодо яких воно постановлене, так і тих, що будуть здійснювати його виконання.

Таким чином, є дві умови, за яких роз`яснюється рішення: перша умова - це та, що не можна змінювати його зміст, а друга - якщо воно є незрозумілими для тих, кого зобов`язано його виконувати і орган, який буде його виконувати.

Відтак, роз`яснення рішення - це більш повний, чіткий, ясний, зрозумілий виклад рішення, як правило його резолютивної частини, розуміння та сприйняття яких викликає труднощі, однак шляхом постановлення ухвали про роз`яснення суд не вправі змінювати суть самого рішення.

Рішення суду може бути роз`яснено у разі, якщо без такого роз`яснення його важко виконати, так як існує значна ймовірність неправильного його виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення.

В свою чергу, чинним законодавством передбачено механізм надання роз`яснення змісту судового рішення, а не роз`яснення порядку виконання судового рішення.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 08 серпня 2018 року у справі №808/1298/15.

В свою чергу, дослідивши зміст поданої заяви, суд апеляційної інстанції встановив, що заявник просив роз?яснити спосіб та порядок виконання постанови Північного апеляційного господарського суду від 27.09.2022 в контексті виключно грошового способу виконання, який не співвідноситься із способами погашення заборгованості, визначеними Законом України «Про заходи, спрямовані на погашення заборгованості, що утворилася на оптовому ринку електричної енергії», який прийнято 17.06.2020 та набрав чинності 16.07.2020, а отже, порушені заявником питання стосуються роз`яснення порядку та способу виконання рішення суду, то до них не може бути застосовано механізм, який передбачений щодо роз`яснення змісту судового рішення, обумовлений ст. 245 Господарського процесуального кодексу України.

Також, виходячи з змісту поданої заяви, завнику є зрозумілим повністю зміст ухваленого рішення про стягнення з нього на користь стягувача 9 783 914 981,85 грн основного боргу, 9 189 508 449,62 грн інфляційних втрат та 672 350,00 грн судового збору, яке залишено без змін постановою суду апеляційної інстанції.

Отже, фактично заявнику не зрозуміло не зміст постанови, а те, яким чином він повинен виконувати рішення про стягнення коштів, за наявності у законі, який набрав чинності під час судових процедур, альтернативних способів погашення заборгованості, проте, вказані питання виконання способу та порядку рішення суду не входять до предмету процесуального регулювання статті 245 Господарського процесуального кодексу України.

Суд апеляційної інстанції зазначає, що виконання рішення відбувається в порядку, обумовленому Закону України «Про виконавче провадження», і за наведених позивачем доводів, вказані питання виконання способу та порядку рішення суду також не входять до предмету процесуального регулювання статті 245 Господарського процесуального кодексу України. При цьому, заявник не позбавлений права застосувати належні процесуальні інструменти та ініціювати відповідні процедури, які у встановленому порядку призведуть до повного виконання рішення тим способом і порядком, який буде прийнятним для стягувача та боржника.

Таким чином, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що оскільки обумовлені ст. 245 Господарського процесуального кодексу України підстави для роз?яснення способу та порядку виконання постанови суду апеляційної інстанції - відсутні з підстав, наведених у даній ухвалі, а тому у задоволенні заяви Державного підприємства "Енергоринок" про роз`яснення способу та порядку виконання постанови Північного апеляційного господарського суду від 27.09.2022 слід відмовити повністю.

Керуючись ст.ст. 2, 234, 245, 281 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд,-

УХВАЛИВ:

1. У задоволенні заяви Державного підприємства "Енергоринок" про роз`яснення способу та порядку виконання постанови Північного апеляційного господарського суду від 27.09.2022 - відмовити.

2. Матеріали справи № 910/9796/19 повернути до Господарського суду міста Києва.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена до суду касаційної інстанції у господарських справах, яким є Верховний Суд, шляхом подачі касаційної скарги в порядку, строки та випадках, визначених ст.ст. 286-291 Господарського процесуального кодексу України.

Дата підписання ухвали: 17.11.2023 після виходу судді з відпустки.

Головуючий суддя О.В. Тищенко

Судді К.В. Тарасенко

Є.Ю. Шаптала