ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЖИТОМИРСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"20" листопада 2023 р. м. Житомир Справа № 906/1365/23

Господарський суд Житомирської області у складі: судді Машевської О.П.

за участю секретаря судового засідання: Стретович Н.К.

за участю представників сторін:

від позивача: Ярова А.В., адвокат, довіреність від 20.06.23р. (в режимі відеоконференції)

від відповідача: не прибув

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Житомирі справу

за позовом Акціонерного товариства "Українська залізниця" в особі Філії "Центр забезпечення виробництва" АТ "Укрзалізниця"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Укрмет-Інвест"

про стягнення 238 443,86грн пені

Процесуальні дії по справі.

Відповідно до ухвали суду від 16.10.23р. справу за позовом Акціонерного товариства "Українська залізниця" в особі Філії "Центр забезпечення виробництва" АТ "Укрзалізниця" до відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю "Укрмет-Інвест" про стягнення 238 443, 86 грн розглянуто за правилами спрощеного позовного провадження, перше судове засідання з розгляду справи по суті призначено на 20.11.23р. о 11:00.

14.11.23р. від відповідача ТОВ "Укрмет-Інвест" надійшло клопотання про розгляд справи без участі представника за наявними документами в матеріалах справи.

В судовому засіданні 20.11.23р. господарським судом оголошено вступну та резолютивну частини рішення про часткове задоволення позову.

Виклад позицій учасників судового процесу, заяви, клопотання.

Позивач Товариство з обмеженою відповідальністю "Українська залізниця" в особі Філії "Центр забезпечення виробництва" АТ "Укрзалізниця" звернулося з позовом до відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю "Укрмет-Інвест" про стягнення 238 443,86грн пені за порушення строків вивезення товару (надалі за текстом - Залізниця, Товариство).

В обґрунтування підстав поданого позову Залізниця посилається на неналежне виконання Товариством свого зобов`язання по вивезенню товару, за порушення строків якого нарахована пеня відповідно до п. 5.4. Договору купівлі-продажу №ПЗ/НХ-225542/НЮ від 03.11.22р. (надалі за текстом - Договір купівлі-продажу від 03.11.22р.).

Відповідач у відзиві на позовну заяву доводить, що за товар, який є предметом Договору купівлі-продажу від 03.11.22р., здійснено оплату, вивезено металобрухт масою 3,282 тони на суму 14539,26грн, виконано всі умови договору. Визнає, що прострочення виконання зобов`язання за Договором купівлі-продажу від 03.11.22р. мало місце через поважні причини, а саме у зв`язку з відмовою покупця від даного брухту, який їм був потрібен як матеріал, а також у зв`язку з тяжким фінансовим станом, що призвів до несвоєчасної оплати за металобрухт згідно умов Договору. Доводить, що у зв`язку з простроченням виконання договірних зобов`язань за Договором, Залізниця не зазнала ніяких збитків чи шкоди, зазначає, що незначні порушення таких зобов`язань не мали ніяких негативних наслідків для останнього та не порушили його майнові інтереси.

Товариство у відзиві доводить, що реалізуючи своє право господарської діяльності, добросовісно відноситься до зобов`язань при виконанні Договору купівлі-продажу від 03.11.22р. та здійснило зі свого боку усі можливі заходи для виконання зобов`язань.

Товариство, посилаючись на норми ст. 233 ГПК України доводить, що якщо порушення зобов`язань не завдало збитків іншим учасникам господарських відносин, суд може з урахуванням інтересів боржника зменшити розмір належних до сплати штрафних санкцій.

Товариство зазначає, що Залізниця не довела заподіяною несвоєчасною оплатою за товар наявністю у неї збитків, з огляду на зазначене доводить, що майновий стан сторін та соціальна значущість підприємства має значення для вирішення питання про зменшення пені.

Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин.

03.11.22р. між Акціонерним товариством "Українська залізниця" (Залізниця, продавець) та Товариством з обмеженою відповідальністю "Укрмет-Інвест" (Товариство, покупець) був укладений Договір купівлі-продажу, відповідно до умов якого продавець зобов`язався передати у власність, а покупець прийняти та оплатити металобрухт (брухт металів чорних вторинних згідно з ДСТУ 4121-2002 (далі - товар). У разі звернення покупця, продавець зобов`язався надати послуги щодо організації навантаження товару, а покупець оплатити такі послуги.

У п. 1.2. Договору купівлі-продажу від 03.11.22р. сторони домовилися про те, що загальна кількість товару становить 3,282 тонн (три тонни двісті вісімдесят два кілограми). Допустиме відхилення загальної ваги за Договором - до мінус 5 (п`яти) % від загальної кількості товару.

Ціна Договору складається з сукупної вартості товару відповідно до Специфікації (Додаток 1 до Договору) та вартості послуг щодо організації навантаження товару (у разі їх надання) відповідно до Специфікації щодо організації навантаження товару (Додаток 3 до Договору) та становить: вартість товару - 14539,26грн (чотирнадцять тисяч п`ятсот тридцять дев`ять гривень двадцять шість копійок) без ПДВ, вартість послуг щодо організації навантаження товару - 1 720, 69 (одна тисяча сімсот двадцять гривень шістдесят дев`ять копійок), загальна ціна Договору складає 16259,95грн (шістнадцять тисяч двісті п`ятдесят дев`ять гривень дев`яносто п`ять копійок).

Відповідно до пункту 23 підрозділу 2 розділу ХХ Податкового кодексу України ПДВ на вартість товару не нараховується.

Вартість товару визначається за результатами аукціону, і зазначена у Специфікації до цього Договору (Додаток 1 до Договору).

Вартість послуг щодо організації навантаження товару (у разі їх надання) визначається продавцем і зазначена у Специфікаціях щодо організації навантаження товару (Додаток 3 до Договору) (п. 2.1. Договору купівлі-продажу від 03.11.22р.).

Оплата вартості товару здійснюється покупцем чотирма рівними частинами у такому порядку:

- сума першої попередньої оплати 25 (двадцять п`ять) %, яка становить 3634, 82 грн (три тисячі шістсот тридцять чотири гривні вісімдесят дві копійки) (без ПДВ), сплачується покупцем на поточний рахунок продавця, вказаний у реквізитах для розрахунків за товар протягом 10 (десяти) банківських днів з дати підписання сторонами договору на підставі надісланого продавцем рахунку (підп. 2.4.1. п. 2.4. Договору купівлі-продажу від 03.11.22р.);

- сума другої оплати 25 (двадцять п`ять) %, яка становить 3 634,81 грн (три тисячі шістсот тридцять чотири гривні вісімдесят одна копійка) (без ПДВ), сплачується покупцем на поточний рахунок продавця, вказаний у реквізитах для розрахунків за товар, протягом 5 (п`яти) банківських днів з дати надсилання продавцем відповідного рахунку (підп. 2.4.2. п. 2.4. Договору купівлі-продажу від 03.11.22р.);

- сума третьої оплати 25 (двадцять п`ять) %, яка становить 3634, 82 грн (три тисячі шістсот тридцять чотири гривні вісімдесят дві копійки) (без ПДВ), сплачується покупцем на поточний рахунок продавця, вказаний у реквізитах для розрахунків за товар, протягом 5 (п`яти) банківських днів з дати надсилання продавцем відповідного рахунку (підп. 2.4.3. п. 2.4. Договору купівлі-продажу від 03.11.22р.);

- сума четвертої оплати 25 (двадцять п`ять) %, яка становить 3634, 81 грн (три тисячі шістсот тридцять чотири гривні вісімдесят одна копійка) (без ПДВ), здійснюється одночасно і сплачується покупцем на поточний рахунок продавця, вказаний у реквізитах для розрахунків за товар, протягом 5 (п`яти) банківських днів з дати надсилання продавцем відповідного рахунку.

Кожна наступна оплата здійснюється покупцем після відвантаження товару на не менш ніж 80 (вісімдесят) % від суми останньої попередньої оплати відповідно до частин оплати як вказано в цьому пункті вище (підп. 2.4.4. п. 2.4. Договору купівлі-продажу від 03.11.22р.).

У п. 3.1. Договору купівлі-продажу від 03.11.22р. зазначено, що продавець передає покупцю товар навантажений у залізничні вагони на станції відправлення з подальшим направленням на станцію призначення відвантажувальними партіями при відправленні товару залізничним транспортом.

Сторони погодили, що під відвантажувальною партією товару розуміють металобрухт (брухт металів чорних вторинних згідно з ДСТУ 4121-2002), навантажений принаймні в один вагон.

Вантажоодержувачем товару є його покупець, або уповноважена ним особа, в вантажовідправником - продавець.

За умовами п. 3.2. Договору купівлі-продажу від 03.11.22р. визначено, що по цьому Договору строк передачі товару - 90 (дев`яносто) календарних днів з дати отримання продавцем від покупця листа-повідомлення, форма якого погоджена сторонами у Додатку 4 до цього Договору. Датою передачі кожної відвантажуваної партії товару вважається дата підписання сторонами акта приймання-передачі металів чорних вторинних (Додаток 2 до Договору).

Право власності на товар переходить від продавця до покупця з дати підписання сторонами акта приймання-передачі металів чорних вторинних (Додаток 2) на станції відправлення (або на складі продавця у випадку перевезення товару автомобільним транспортом), оформленого на кожну відвантажувальну партію товару (п. 3.5. Договору купівлі-продажу від 03.11.22р.).

Покупець має право за власний рахунок здійснити перевезення товару автомобільним транспортом зі складу продавця, про що він повинен письмово повідомити продавця не пізніше ніж за 5 (п`ять) робочих днів до запланованої дати вивезення товару. Вартість перевезення товару автомобільним транспортом не є предметом цього Договору та продавцем не відшкодовується (п. 3.16. Договору купівлі-продажу від 03.11.22р.).

Покупець отримує товар та зобов`язаний забезпечити вивезення товару зі складу продавця протягом 3 (трьох) місяців з моменту здійснення оплати за такий товар (п. 3.20. Договору купівлі-продажу від 03.11.22р.).

У п. 5.4. Договору купівлі-продажу від 03.11.22р. сторони домовилися, що за порушення покупцем строків, передбачених пунктами 3.16, 3.20 цього Договору більш ніж 30 (тридцять) календарних днів, покупець сплачує продавцю пеню у розмірі 10 (десяти) % від вартості невиконаного та/або неналежно виконаного зобов`язання за кожний день прострочення.

Цей Договір набирає чинності з моменту його підписання та діє до 31 грудня 2023 року, але в будь-якому випадку до повного виконання сторонами своїх зобов`язань (п. 9.7. Договору купівлі-продажу від 03.11.22р.).

У розділі 11 Договору купівлі-продажу від 03.11.22р. зі сторони продавця визначено реквізити для розрахунків за товар Філії "Центр забезпечення виробництва".

У Специфікації №1 до Договору купівлі-продажу від 03.11.22р. визначено найменування товару: брухт вид №505 згідно ДСТУ 4121-2002, одиниця виміру - тонна, кількість 3,282, ціна за од. без ПДВ, грн - 4430, 00 грн, загальна вартість без ПДВ - 14539, 26 грн.

Згідно Специфікації щодо організації навантаження товару №1 до Договору купівлі-продажу від 03.11.22р. визначено найменування послуги: організація навантаження брухт вид №505 згідно ДСТУ 4121-2002, одиниця виміру - тонна, кількість 3,282, ціна за од. без ПДВ, грн - 436, 90, загальна вартість без ПДВ, грн - 1 433, 91, ПДВ за од., грн - 87,38, загальна вартість з ПДВ, грн - 1 720, 69 грн.

Залізницею виставлено Товариству до оплати рахунок №ЦЗВМБ-195/п від 08.11.22р. на суму 14 539, 26 грн на сплату коштів (а.с. 27).

09.11.22р. Товариство здійснило оплату вказаного рахунку на суму 14 539, 26 грн, про що свідчить банківська виписка (а.с. 29).

05.06.23р. за №ЦЗВ-20/1935 Залізниця надіслала Товариству претензію з вимогами про сплату 119221,93грн пені, нарахованої у розмірі 10% від вартості невиконаного зобов`язання за кожен день прострочки.

Товариство у відповідь на претензію за вих. №179 від 06.07.23р., останній повідомив про проведення розрахунків в повному обсязі, вказав на часткове вивезення товару та гарантував в 10-денний строк вивезти залишки товару (а.с. 26).

Товариство згідно Акту №1 приймання-передачі металів чорних вторинного брухту та відходи кольорових металів від 23.08.23р. вивіз товар - брухт масою 3,282 т на суму 14 539, 26 грн за товарно-транспортною накладною серії №313 від 23.08.23р (а.с. 38).

Залізниця звернулася з позовом до суду до Товариства про стягнення пені за неналежне виконання Товариством зобов`язання щодо строків вивезення товару на суму 238 443, 86 грн.

Товариство доводить, що є всі підстави для зменшення розміру стягуваної пені , насамперед, з тих підстав , що товар було оплачено вчасно та що Залізниці не заподіяно збитків внаслідок несвоєчасного звільнення вагону від товару.

Норми права, застосовані судом, оцінка доказів, аргументів, наведених учасниками справи, та висновки щодо порушення, не визнання або оспорення прав чи інтересів, за захистом яких мало місце звернення до суду.

Укладений між сторонами Договір купівлі-продажу від 03.11.22р. за своєю правовою природою є договором купівлі-продажу, що регулюється главою 54 параграфу 1 підрозділу 1 розділу ІІІ ЦК України.

За договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплати за нього певну грошову суму (ч. 1 ст. 655 ЦК України).

Залізницею виставлено Товариству до оплати рахунок №ЦЗВМБ-195/п від 08.11.22р. на суму 14 539, 26 грн за проданий товар (металобрухт) (а.с. 27).

09.11.22р. Товариство здійснило оплату вказаного рахунку на суму 14 539, 26грн, про що свідчить банківська виписка (а.с. 29).

Як встановлено судом та визнається Товариством, товар вивезено з території Залізниці 23.08.23р., про що свідчить Акт №1 приймання-передачі металів чорних вторинних брухту та відходів кольорових металів від 23.08.23р.

За ст. ст. 610, 611 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання), а у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом.

Статтею 546 ЦК України встановлено, що виконання зобов`язань може забезпечуватись, зокрема, неустойкою.

Неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання (ч.ч.1, 3 ст. 549 ЦК України).

Як встановив суд, у п. 5.4. Договору купівлі-продажу від 03.11.22р. сторони домовилися, що за порушення покупцем строків, передбачених пунктами 3.16, 3.20 цього Договору більш ніж 30 (тридцять) календарних днів, покупець сплачує продавцю пеню у розмірі 10 (десяти) % від вартості невиконаного та/або неналежно виконаного зобов`язання за кожний день прострочення.

Судом встановлено, що Залізницею пеня на суму 238443,86грн нарахована за порушення строків вивезення товару у розмірі 10% від вартості товару - 14539,26грн, період прострочення: з 12.03.23р. до 22.08.23р., що складає 164 днів прострочення.

Суд перевірив розрахунок пені позивача на суму 238443,86грн (п. 88 постанови ВПВС від 04.12.19р. у справі №917/1739/17; постанова ОП КГСУ у складі ВС від 18.09.20р. у справі №916/4693/15), та визнає його обґрунтованим.

Відповідно до частини першої статті 233 ГК України у разі якщо належні до сплати штрафні санкції надмірно великі порівняно із збитками кредитора, суд має право зменшити розмір санкцій. При цьому повинно бути взято до уваги: ступінь виконання зобов`язання боржником; майновий стан сторін, які беруть участь у зобов`язанні; не лише майнові, але й інші інтереси сторін, що заслуговують на увагу.

Право суду зменшувати розмір неустойки передбачене також частиною третьою статті 551 ЦК, відповідно до якої розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду, якщо він значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, які мають істотне значення.

Водночас, зазначені норми чинного законодавства України не містять переліку виняткових випадків (обставин, які мають істотне значення), за наявності яких господарським судом може бути зменшено неустойку, тому вирішення цього питання покладається безпосередньо на суд, який розглядає відповідне питання з урахуванням всіх конкретних обставин справи в їх сукупності.

За змістом зазначених норм, вирішуючи питання про зменшення розміру неустойки (штрафу, пені), яка підлягає стягненню зі сторони, що порушила зобов`язання, господарський суд повинен оцінити, чи є такий випадок винятковим, виходячи з інтересів сторін, які заслуговують на увагу; ступеню виконання зобов`язання боржником; причини (причин) неналежного виконання або невиконання зобов`язання, незначності прострочення виконання, наслідків порушення зобов`язання, невідповідності розміру стягуваної неустойки (штрафу, пені) таким наслідкам, поведінки винної особи (в тому числі вжиття чи невжиття нею заходів до виконання зобов`язання, негайне добровільне усунення нею порушення та його наслідки) тощо.

Аналіз зазначених норм права дозволяє дійти висновку, що право суду зменшити заявлені до стягнення суми штрафних санкцій пов`язане з наявністю виняткових обставин, встановлення яких вимагає надання оцінки поданим учасниками справи доказам та обставинам, якими учасники справи обґрунтовують наявність підстав для зменшення штрафних санкцій, так і заперечення інших учасників щодо такого зменшення. Обов`язок доведення існування обставин, які можуть бути підставою для зменшення розміру заявленої до стягнення суми пені, покладається на особу, яка заявляє відповідне клопотання.

Зменшення розміру неустойки є правом суду, а за відсутності в законі як переліку виняткових обставин, так і врегульованого розміру (відсоткового співвідношення) можливого зменшення штрафних санкцій, господарський суд, оцінивши надані сторонами докази та обставини справи, враховуючи загальні засади цивільного законодавства, передбачені статтею 3 ЦК (справедливість, добросовісність, розумність) та з дотриманням правил статті 86 ГПК на власний розсуд, за внутрішнім переконанням, вирішує питання про наявність або відсутність у кожному конкретному випадку обставин, за яких можливе таке зменшення та конкретний розмір зменшення неустойки.

Отже, питання щодо зменшення розміру штрафних санкцій суд вирішує відповідно до статті 86 ГПК за наслідками аналізу, оцінки та дослідження конкретних обставин справи з огляду на фактично-доказову базу, встановлені судами фактичні обставини, що формують зміст правовідносин, умов конкретних правовідносин з урахуванням наданих сторонами доказів, тобто у сукупності з`ясованих ним обставин, що свідчать про наявність/відсутність підстав для вчинення зазначеної дії.

Подібний за змістом висновок щодо застосування норм права, а саме статей 551 ЦК та 233 ГК, неодноразово викладався Верховним Судом у постановах, зокрема від 23.10.2019 у справі №917/101/19, від 06.11.2019 у справі №917/1638/18, від 17.12.2019 у справі №916/545/19, від 13.01.2020 у справі №902/855/18, від 14.01.2020 у справі №911/873/19, від 10.02.2020 у справі №910/1175/19, від 19.02.2020 у справі №910/1303/19, від 26.02.2020 у справі №925/605/18, від 17.03.2020 №925/597/19, від 18.06.2020 у справі №904/3491/19 від 14.04.2021 у справі №922/1716/20.

У постановах від 12.06.2019 у справі №904/4085/18 та від 09.10.2019 у справі №904/4083/18 Верховний Суд також зазначив, що зменшення розміру пені є правом суду, яке може бути реалізоване ним у кожному конкретному випадку за наслідками оцінки обставин справи, наведених учасниками справи обґрунтувань та дослідження доказів.

У вирішенні питання про можливість зменшення неустойки суд бере до уваги майновий стан сторін і оцінює співвідношення розміру заявлених штрафних санкцій, зокрема, з розміром збитків кредитора, враховує інтереси обох сторін. Майновий стан сторін та соціальна значущість підприємства мають значення для вирішення питання про зменшення пені.

Господарський суд об`єктивно оцінює, чи є даний випадок винятковим, виходячи з інтересів сторін, які заслуговують на увагу, ступеню виконання зобов`язання, причини (причин) неналежного виконання або невиконання зобов`язання, незначності прострочення виконання, наслідків порушення зобов`язання, невідповідності розміру стягуваної неустойки (штрафу, пені) таким наслідкам, поведінки винної сторони (в тому числі вжиття чи невжиття нею заходів до виконання зобов`язання). Вказану правову позицію викладено у постанові Верховного Суду від 04.05.2018 у справі № 908/1453/17.

Разом з тим, приймаючи рішення про зменшення неустойки, суд також повинен виходити із того, що одним з завдань неустойки є стимулювання належного виконання договірних зобов`язань, при цьому надмірне зменшення розміру пені фактично нівелює мету існування неустойки як цивільної відповідальності за порушення зобов`язання, що, у свою чергу, може розцінюватися як спосіб уникнення відповідальності та призведе до порушення балансу інтересів сторін.

Загальними засадами цивільного законодавства згідно зі статтею 3 ЦК є не тільки судовий захист цивільного права та інтересу; свобода договору; свобода підприємницької діяльності, яка не заборонена законом, а й справедливість, добросовісність та розумність.

При цьому, реалізуючи свої дискреційні повноваження, передбачені статтями 551 ЦК та 233 ГК щодо права зменшити розмір належних до сплати штрафних санкцій, суди повинні забезпечити баланс інтересів сторін справи з урахуванням встановлених обставин справи та не допускати фактичного звільнення від їх сплати без належних правових підстав. Така правова позиція викладена, зокрема, у постанові Верховного Суду від 26.05.2020 у справі №918/289/19.

Господарський суд, вирішуючи питання щодо можливості зменшення штрафу, визначеного умовами пункту 5.4 Договору купівлі-продажу від 03.11.22р., враховує той факт, що Товариство в повному обсязі визнало своє прострочене зобов`язання щодо вивезення товару, про що свідчить Акт №1 приймання-передачі металів чорних вторинних брухту та відходів кольорових металів від 23.08.23р., заперечень щодо розміру, періоду пені, нарахованої Залізницею, не подавав.

Суд, враховуючи засади цивільного судочинства, констатує, що заявлена до стягнення сума пені у порівняно із сумою вартістю товару/неналежно виконаного зобов`язання в рази перевищує останню.

Господарський суд враховує також те, що Залізницею не доведено понесення збитків у зв`язку із неналежним виконанням Товариством свого зобов`язання по вивезенню товару.

З урахуванням наведеного, суд дійшов висновку зменшити до стягнення пеню з обґрунтованої суми 238443,86грн до суми 119221,93грн та яка підлягає задоволенню. У стягненні пені на суму 119 221, 93грн суд відмовляє.

Правило ст. ст. 13 та 74 ГПК України зобов`язує кожну сторону довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Принцип змагальності тісно пов`язаний з процесуальною рівністю сторін і забезпечує повноту фактичного й доказового матеріалу, наявність якого є важливою умовою з`ясування обставин справи.

Дослідивши всіх наявні в матеріалах справи докази відповідно до вимог ст. 86 ГПК України, суд дійшов висновку, що позивач довів обґрунтованість позовних вимог. Зменшення розміру пені відбулось у зв`язку із реалізацією судом відповідного права на підставі наведених у мотивувальній частині рішення норм матеріального права та встановлених обставин справи.

Щодо розподілу судового збору

Відповідно до ч. 1 ст. 123 ГПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Розподіл судових витрат врегульовано ст.129 ГПК України.

При зверненні з позовом до суду позивач сплатив судовий збір в розмірі 3576,66 грн із суми позовних вимог в розмірі 238 443, 86 грн.

Суд покладає на відповідача судовий збір в повному розмірі на суму 3576, 66 грн незважаючи на застосування механізму зменшення розміру пені.

Керуючись статтями 123, 129, 233, 236 - 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

ВИРІШИВ:

1. Позов задовольнити частково.

2. Зменшити до стягнення пеню з обґрунтованої суми 238 443, 86грн до суми 119 221, 93 грн.

3. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Укрмет-Інвест" (вул. Бандери Степана, буд. 12, м. Баранівка, Звягельський р-н, Житомирської області, 12701, ) на користь Акціонерного товариства "Українська залізниця" (вул. Єжи Гедройця, 5, м. Київ, 03150, код 40075815) в особі Філії "Центр забезпечення виробництва" АТ "Укрзалізниця" (пр-т Повітрофлотський, 11/15, м. Київ, 03049, код ЄДРПОУ ВП 40081347):

- 119 221, 93 грн пені;

- 3576, 66 грн судового збору. Видати наказ.

4. У стягненні пені на суму 119 221, 93грн відмовити.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів.

Зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складено: 27.11.23

Суддя Машевська О.П.

Віддрукувати:

1- у справу

2- позивачу на ел.пошту: ; ,

3- відповідачу на ел. пошту: ,