ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
УХВАЛА

"20" листопада 2023 р.м. Одеса Справа № 915/940/18

Господарський суд Одеської області у складі: суддя Волков Р.В.,

при секретарі судового засідання Ісаку Д.П.,

розглядаючи справу № 915/940/18

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Житлопромбуд-8" (54022, Миколаївська обл., місто Миколаїв, вул. Толстого, будинок 2, корпус Б; )

до відповідача: Комунального підприємства "Миколаївський міжнародний аеропорт" Миколаївської обласної ради (56664, Миколаївська обл., с. Баловне, вул. Київське шосе, 9; ; адреса для листування: 54025, м. Миколаїв, а/с 13),

за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача:

1) Миколаївської обласної ради (54001, Миколаївська обл., м. Миколаїв, вул. Адміральська, 22; ),

2) Миколаївської обласної державної адміністрації (54001, Миколаївська обл., м. Миколаїв, вул. Адміральська, 22; ),

про стягнення 28 822 908,11 грн;

представники сторін:

від позивача Трутнєв С.В. (в режимі відеоконференції),

від відповідача Берко В.М., Філевський Р.М.,

від третіх осіб без самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача не з`явилися,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні господарського суду перебуває справа № 915/940/18 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Житлопромбуд-8" до Комунального підприємства "Миколаївський міжнародний аеропорт" Миколаївської обласної ради, за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача, - Миколаївської обласної ради, Миколаївської обласної державної адміністрації про стягнення 28 822 908,11 грн.

Ухвалою від 30.06.2023 суд задовольнив клопотання представника позивача (вх. № 21037/23 від 26.06.2023), повернувся до стадії підготовчого провадження та призначив у справі № 915/940/18 судову товарознавчу експертизу, проведення якої було доручено Одеському науково-дослідному інституту судових експертиз Міністерства юстиції України.

На вирішення експерту поставлено наступні питання:1) Яка дійсна (реальна) ринкова вартість матеріалів, зазначених у додатку № 5 том 2 до висновку експерта № 19-3/4/279-286 від 22.01.2019 (т. 12, арк. 2 62), станом на момент проведення експертизи? 2) Яка дійсна (реальна) ринкова вартість устаткування, зазначеного у додатках до висновку експерта № 19-3/4/279-286 від 22.01.2019: - «Вартість устаткування. І пусковий комплекс» (т. 11, арк. 289 295), - «Вартість устаткування. ІІ пусковий комплекс» (т. 11, арк. 331), - «Вартість устаткування. ІІІ пусковий комплекс» (т. 11, арк. 353), станом на момент проведення експертизи?

Супровідним листом від 02.08.2023 матеріали справи було направлено до експертної установи.

12.09.2023 від Одеського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України разом із супровідним листом (вх. № 31517/23) до суду надійшло клопотання судового експерта про надання додаткових матеріалів та рахунок на оплату експертизи.

У своєму клопотанні судовий експерт, ознайомившись з наданими матеріалами справи, для надання повного та об`єктивного висновку просив надати: 1) Товарно-супровідні документи на придбання устаткування, зазначеного в ухвалі суду, а саме: договори та специфікації до майна; рахунки-фактури, платіжні доручення; технічні паспорти, інструкції та гарантійні талони; відомості про особливості виконання та комплектації в залежності від специфіки використання та функціональної можливості; сертифікати відповідності або свідоцтво про походження товару; документи, які підтверджують право на імпорт і продаж; 2) Повні товарні характеристики майна, що підлягає оцінці: повне найменування кожної одиниці з інформацією про маркування: країна виробництва, найменування виробника, модель, артикул, марка, матеріал виготовлення, розмір, конструктивні особливості, комплектація та технічні характеристики складових частин, дата виробництва/придбання, серійного виробництва чи були виготовлені за індивідуальним замовленням та ін. В разі, якщо об`єкти оцінки виготовлені за індивідуальним замовленням, надати нормативно-технічну документацію, за якими були виготовлені об`єкти дослідження та ескізи, яким вони мають відповідати; 3) Документи, які містять інформацію про об`єкти дослідження (зокрема, акти приймання-передачі з даними перевірки устаткування на працездатність; акти введення в експлуатацію, проведені ремонтні роботи та ін.); 4) Інформацію про призначення об`єктів оцінки, а саме: вказати чи є об`єкти спеціалізованим майном, тобто використовуються винятково з метою забезпечення основної діяльності підприємства; 5) Відомості щодо комплектності устаткування на дату оцінки, якщо є відхилення від комплектності, то вказати конкретно щодо некомплектності; 6) Інформацію щодо інтенсивності експлуатації (не експлуатувалося; експлуатувалося на неповну проектну потужність, були тривалі простої; експлуатувалося на повну проектну потужність); 7) Нормативно-технічну документацію відповідно до переліку ДП «Укрметртестстандарт», що визначає технічні вимоги на об`єкти дослідження (устаткування); 8) Висновок спеціаліста із зазначенням технічних характеристик рухомого майна, комплектності, технічного стану на дату оцінки та відповідність вимогам, встановленим в нормативно-технічній документації.

Разом з тим, експерт повідомив, що будівельні товари в межах товарознавчого дослідження можуть розглядатися у випадку, якщо їх можна розглядати як товар, який може оцінюватись виходячи з рівня цін на ринку України. Відповідно до Методичних рекомендацій по визначенню вартості товарів будівельної групи, якщо будівельні товари знаходяться у складі будівлі чи споруди, то вони стають об`єктами будівельно-технічної експертизи, а у додатку №5 том 2 до висновку експерта №19-3/4/279-286 від 22.01.2019 (т.12, арк.2-62) наведений «Перелік матеріалів, використаних при виконанні капітального ремонту будівлі аеровокзалу за адресою: вул. Київське шосе, 9 у с. Баловне, Новоодеського району, Миколаївської області...».

Таким чином, експерт зауважив. що питання « 1) Яка дійсна (реальна) ринкова вартість матеріалів, зазначених у додатку №5 том 2 до висновку експерта №19-3/4/279-286 від 22.01.2019 (т. 12, арк.2-62), станом на момент проведення експертизи?» не відноситься до компетенції експерта товарознавця.

В рамках компетенції товарознавчої експертизи експертом-товарознавцем може бути визначена тільки ринкова вартість устаткування, зазначеного у додатках до висновку експерта №19-3/4/279-286 від 22.01.2019 (т. 11, арк.289-295, 331, 353) без врахування майнових зобов`язань, будівельних норм, оцінки технічного стану, його установки, затрат матеріалів, послуг та ін.

20.09.2023 матеріали справи № 915/940/18 повернулися до суду із експертної установи.

25.09.2023 до суду надійшло клопотання позивача про поновлення провадження у справі та призначення у даній справі будівельно-технічної експертизи.

Ухвалою від 09.10.2023 поновлено провадження у справі № 915/940/18 та призначено підготовче судове засідання на 01.11.2023.

01.11.2023 суд за клопотанням представника позивача відклав судове засідання на 20.11.2023 та надав позивачу час на збір додаткових документів, необхідних для проведення експертизи у даній справі, у зв`язку з їх великим об`ємом.

17.11.2023 за вх. № 42128/23 та 20.11.2023 за вх. № 42228/23 від позивача до суду надійшли матеріали, надані на вимогу експерта для проведення призначеної у даній справі експертизи.

Вказані матеріали судом залучено до матеріалів справи.

У судовому засіданні, яке відбулось 20.11.2023, представник позивача просив суд додатково призначити у справі судову будівельно-технічну експертизу у зв`язку з повідомленням експерта про неможливість вирішення в рамках товарознавчої експертизи питання щодо ринкової вартості будівельних матеріалів, зазначених у додатку № 5 том 2 до висновку експерта № 19-3/4/279?286 від 22.01.2019 (т. 12, арк. 2 62). Також просив направити матеріли справи для проведення експертизи разом із поданими матеріалами, вказаними у клопотанні експерта.

Представник відповідача звернув увагу, що позивачем фактично заявлено клопотання про призначення у даній справі іншого виду експертизи будівельно-технічної. Повідомив про те, що надані позивачем додаткові матеріали для проведення експертизи в порушення ст. 80 ГПК України не надсилалися відповідачу, у зв`язку з чим не можуть бути прийняті судом.

Розглянувши клопотання судового експерта, суд, з урахуванням наданих представниками сторін пояснень та поданих позивачем на вимогу експерта додаткових матеріалів, зазначає наступне.

Так, ухвалою від 30.06.2023 у справі № 915/940/18 було призначено судову товарознавчу експертизу. На вирішення експерту поставлено наступні питання:1) Яка дійсна (реальна) ринкова вартість матеріалів, зазначених у додатку № 5 том 2 до висновку експерта № 19-3/4/279-286 від 22.01.2019 (т. 12, арк. 2 62), станом на момент проведення експертизи? 2) Яка дійсна (реальна) ринкова вартість устаткування, зазначеного у додатках до висновку експерта № 19-3/4/279-286 від 22.01.2019: - «Вартість устаткування. І пусковий комплекс» (т. 11, арк. 289 295), - «Вартість устаткування. ІІ пусковий комплекс» (т. 11, арк. 331), - «Вартість устаткування. ІІІ пусковий комплекс» (т. 11, арк. 353), станом на момент проведення експертизи?

Як вже було зазначено, у своєму клопотанні судовий експерт, ознайомившись з наданими матеріалами справи, для надання повного та об`єктивного висновку просив надати додаткові матеріали для проведення експертизи.

Такі матеріали було подано позивачем та залучено судом до матеріалів справи, у зв`язку з чим суд задовольняє клопотання експерта про надання додаткових матеріалів для проведення експертизи.

Стосовно заперечень представника відповідача проти приєднання до справи поданих позивачем доказів з огляду на невчинення останнім дій щодо їх надсилання іншим учасникам справи суд зазначає, що загальний порядок подання доказів врегульовано статтею 80 ГПК України.

У відповідності з ч. ч. 1, 2, 9 ст. 80 ГПК України учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви. Копії доказів (крім речових доказів), що подаються до суду, заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи. Суд не бере до уваги відповідні докази у разі відсутності підтвердження надсилання (надання) їх копій іншим учасникам справи, крім випадку, якщо такі докази є у відповідного учасника справи або обсяг доказів є надмірним, або вони подані до суду в електронній формі, або є публічно доступними.

Натомість, позивачем подано до суду докази саме на виконання клопотання судового експерта з метою проведення у даній справі судової експертизи, призначеної ухвалою від 30.06.2023. Порядок збирання таких доказів регулюється ст. 102 ГПК України.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 102 ГПК України матеріали, необхідні для проведення експертизи, експерту надає суд, якщо експертиза призначена судом, або учасник справи, якщо експертиза проводиться за його замовленням. При призначенні експертизи суд з урахуванням думки учасників справи визначає, які саме матеріали необхідні для проведення експертизи. Суд може також заслухати призначених судом експертів з цього питання. Копії матеріалів, що надаються експерту, можуть залишатися у матеріалах справи.

Зі змісту ст. 102 ГПК України не вбачається обов`язку учасника справи, який подає необхідні для проведення судової експертизи документи за клопотанням експерта, надсилати копії відповідних документів іншим учасникам справи.

Суд критично відноситься до посилань представника відповідача на ч. 3 вказаної статті, так як вказаною нормою передбачено механізм збирання необхідних для проведення судової експертизи доказів шляхом витребування відповідних матеріалів за правилами, передбаченими ГПК України для витребування доказів (ст. 81 ГПК України), в той час як у даній справі відсутня необхідність для витребування доказів у зв`язку з їх добровільним поданням стороною позивача.

Щодо повідомлення судового експерта про неможливість вирішення в рамках товарознавчої експертизи питання дійсної ринкової вартості матеріалів, зазначених у додатку №5 том 2 до висновку експерта №19-3/4/279-286 від 22.01.2019 (т. 12, арк.2-62), суд зазначає наступне.

У відповідності з розд. IV Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 № 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012 № 1950/5) (далі Інструкція), основними завданнями товарознавчої експертизи є: визначення вартості товарної продукції; визначення належності товарів до класифікаційних категорій, які прийняті у виробничо-торговельній сфері; визначення характеристик об`єктів дослідження відповідно до вимог Українського класифікатора товарів зовнішньої економічної діяльності; визначення змін показників якості товарної продукції; установлення способу виробництва товарної продукції: промисловий чи саморобний, підприємства-виробника, країни-виробника; визначення відповідності упакування і транспортування, умов і термінів зберігання товарної продукції до вимог чинних правил. Орієнтовний перелік вирішуваних питань: Яка вартість об`єктів дослідження на території України (із зазначенням дати, на яку необхідно провести оцінку)? Яка вартість об`єктів дослідження при перетині митного кордону України (із зазначенням дати, на яку необхідно провести оцінку)? Яке найменування та призначення товарів? Чи відповідають маркувальні дані дійсним товарним характеристикам товару? Чи відповідає якість виробу вимогам стандартів, технічних умов, наданим зразкам за органолептичними показниками? Які дефекти має конкретний товар? Чи є ці дефекти істотними? Чи можлива реалізація (експлуатація) товару за наявності виявлених дефектів? Які умови приймання, зберігання та відпуску товару? Чи відповідає маркування та пакування товару вимогам нормативно-технічної документації або зразкам? Яким підприємством і коли виготовлено товар (за умови наявності маркувальної інформації або відповідних супровідних документів)? Яким характеристикам відповідає товар згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності? Який розмір матеріальної шкоди, заподіяної власнику майна внаслідок пошкодження цього майна (при пожежі, залитті тощо)? Яка ринкова вартість зерна (зернобобових культур) станом на дату укладення контракту (на поточну дату) з урахуванням його якісних показників?

Як вже було зазначено, судовий експерт у клопотанні повідомив, що будівельні товари в межах товарознавчого дослідження можуть розглядатися у випадку, якщо їх можна розглядати як товар, який може оцінюватись виходячи з рівня цін на ринку України. Відповідно до Методичних рекомендацій по визначенню вартості товарів будівельної групи, якщо будівельні товари знаходяться у складі будівлі чи споруди, то вони стають об`єктами будівельно-технічної експертизи, а у додатку №5 том 2 до висновку експерта №19-3/4/279-286 від 22.01.2019 (т.12, арк.2-62) наведений «Перелік матеріалів, використаних при виконанні капітального ремонту будівлі аеровокзалу за адресою: вул. Київське шосе, 9 у с. Баловне, Новоодеського району, Миколаївської області...».

Таким чином, експерт зауважив, що питання « 1) Яка дійсна (реальна) ринкова вартість матеріалів, зазначених у додатку №5 том 2 до висновку експерта №19-3/4/279-286 від 22.01.2019 (т. 12, арк.2-62), станом на момент проведення експертизи?» не відноситься до компетенції експерта товарознавця.

В рамках компетенції товарознавчої експертизи експертом-товарознавцем може бути визначена тільки ринкова вартість устаткування, зазначеного у додатках до висновку експерта №19-3/4/279-286 від 22.01.2019 (т. 11, арк.289-295, 331, 353) без врахування майнових зобов`язань, будівельних норм, оцінки технічного стану, його установки, затрат матеріалів, послуг та ін.

Натомість розділом ІІ Інструкції передбачено такий вид судової експертизи як будівельно-технічна.

Основними завданнями будівельно-технічної експертизи є: визначення відповідності розробленої проектно-технічної та кошторисної документації вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва; визначення відповідності виконаних будівельних робіт та побудованих об`єктів нерухомого майна (будівель, споруд тощо) проектно-технічній документації та вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва; визначення відповідності виконаних будівельних робіт, окремих елементів об`єктів нерухомого майна, конструкцій, виробів та матеріалів проектно-технічній документації та вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва; визначення, перевірка обсягів і вартості виконаних будівельних робіт та складеної первинної звітної документації з будівництва та їх відповідність проектно-кошторисній документації, вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва; визначення групи капітальності, категорії складності, ступеня вогнестійкості будівель і споруд та ступеня будівельної готовності незавершених будівництвом об`єктів; визначення технічного стану будівель, споруд та інженерних мереж, причин пошкоджень та руйнувань об`єктів та їх елементів; визначення вартості будівельних робіт, пов`язаних з переобладнанням, усуненням наслідків залиття, пожежі, стихійного лиха, механічного впливу тощо; визначення можливості та розробка варіантів розподілу (виділення частки; порядку користування) об`єктів нерухомого майна.

Орієнтовний перелік вирішуваних питань: Чи відповідає розроблена проектно-кошторисна документація вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва (ДБН, СНиП тощо)? Якщо не відповідає, то в чому полягають невідповідності? Чи відповідають виконані будівельні роботи проектній документації та вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва? Якщо не відповідають, то в чому полягають невідповідності? Чи відповідають об`єкти (будівлі, споруди тощо) проектно-технічній документації на їх будівництво (ремонт, реконструкцію) та вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва. Якщо не відповідають, то в чому полягають невідповідності? Чи відповідають виконані будівельні роботи (або окремі елементи об`єктів нерухомого майна, конструкції, вироби, матеріали тощо) проектно-технічній документації та вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва (ДБН, СНиП, стандартам, технічним умовам тощо)? Якщо не відповідають, то в чому полягають невідповідності? Який перелік та об`єми фактично виконаних будівельних робіт з будівництва (ремонту, реконструкції)? Яка вартість фактично виконаних робіт з будівництва (ремонту, реконструкції) об`єктів? Чи відповідають обсяги та вартість фактично виконаних робіт з будівництва (ремонту, реконструкції) об`єктів обсягам та вартості, визначеним проектно-кошторисною або первинною звітною документацією з будівництва? Чи відповідає первинна звітна документація (форми КБ-2в, КБ-3 тощо) з будівництва (ремонту, реконструкції) за порядком складання і наведеними розрахунками вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва? Якщо не відповідає, то в чому полягають невідповідності? Який вид будівництва (нове будівництво, реконструкція, капітальний ремонт тощо) фактично виконаний на об`єкті? Чи є об`єкт (результат виконання робіт) нерухомим майном? Який ступінь будівельної готовності незавершеного будівництвом об`єкта? Яка група капітальності (категорія складності, ступінь вогнестійкості) об`єкта? Який технічний стан (ступінь фізичного зношення) об`єкта нерухомого майна (будівлі, споруди тощо)? Чи є об`єкт нерухомого майна (будівля, споруда) аварійним? Які пошкодження об`єкта (будівлі, квартири, приміщення, оздоблення тощо) виникли внаслідок залиття, пожежі, стихійного лиха, механічного впливу, просідання ґрунту на підроблюваних територіях тощо? Яка технічна причина пошкоджень та руйнувань об`єкта нерухомого майна (елементів, конструкцій, інженерних мереж тощо)? Яка вартість ремонтно-будівельних робіт, проведення яких необхідне для усунення пошкоджень унаслідок залиття, пожежі, стихійного лиха, механічного впливу, просідання ґрунту тощо? Який розмір завданої матеріальної шкоди об`єкту (будівлі, квартирі, приміщенню, оздобленню тощо) унаслідок його залиття, пожежі, стихійного лиха, механічного впливу, просідання ґрунту тощо? Яке функціональне призначення приміщень? Чи належать приміщення будинку до нежитлових (допоміжних)? Чи є технічна можливість відповідно до вимог нормативно-правових актів у галузі будівництва розділити (виділити частку; визначити порядок користування) об`єкт нерухомого майна відповідно до часток співвласників (вказати частки)? Які варіанти розподілу (виділення частки; визначення порядку користування) об`єкта нерухомого майна можливо визначити відповідно до часток співвласників (вказати частки) та вимог нормативно-правових актів? Чи належить будівля за архітектурним вирішенням (стилем) до категорії культових споруд: храмів, церковних споруд? (Зазначене питання може вирішуватись шляхом проведення комплексної експертизи із залученням відповідних фахівців.).

За ст. 106 ГПК України комплексна експертиза проводиться не менш як двома експертами з різних галузей знань або з різних напрямів у межах однієї галузі знань. У висновку експертів зазначається, які дослідження і в якому обсязі провів кожний експерт, які факти він встановив і яких висновків дійшов. Кожний експерт підписує ту частину висновку, яка містить опис здійснених ним досліджень, і несе за неї відповідальність. За результатами проведених досліджень, узагальнення та оцінки отриманих результатів експертами складається та підписується єдиний висновок, в якому формулюється загальний висновок щодо поставленого на вирішення експертизи питання (питань). У разі виникнення розбіжностей між експертами висновки оформлюються відповідно до частини другої статті 105 цього Кодексу.

Таким чином, з урахуванням клопотання судового експерта та його пояснень щодо неможливості вирішення питання щодо дійсної (реальної) ринкової вартості матеріалів, зазначених у додатку №5 том 2 до висновку експерта №19-3/4/279-286 від 22.01.2019 (т. 12, арк.2-62) не відноситься до компетенції експерта товарознавця, суд вважає можливим перекваліфікувати призначену у справі № 915/940/18 експертизу у комплексну судову товарознавчу та будівельно-технічну експертизу із вирішенням питань, визначених ухвалою від 30.06.2023 у даній справі.

Враховуючи вищевикладене, суд направляє Одеському науково-дослідному інституту судових експертиз Міністерства юстиції України матеріали справи № 915/940/18 для подальшого проведення експертизи, перекваліфікованої у комплексну товарознавчу та будівельно-технічну експертизу із вирішенням питань, визначених ухвалою від 30.06.2023 у даній справі.

Відповідно до п. ч.1 ст. 228 ГПК України суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку призначення судом експертизи.

Згідно до п. 6 ч. 1 ст. 229 ГПК України провадження у справі зупиняється у випадку, встановленому у пункті 2 частини першої статті 228 цього Кодексу - на час проведення експертизи.

Провадження у справі № 915/940/18 підлягає зупиненню до закінчення проведення експертизи та повернення матеріалів справи до Господарського суду Одеської області.

Керуючись ст.ст. 99, 100, 102, 106, 228, 229, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Клопотання (вх. № 31517/23 від 12.09.2023) судового експерта Одеського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України про надання додаткових матеріалів та вчинення інших дій, пов`язаних із проведенням експертизи у справі № 915/940/18 задовольнити.

2. Перекваліфікувати призначену у справі № 915/940/18 експертизу у комплексну судову товарознавчу та будівельно-технічну експертизу із вирішенням питань, визначених ухвалою від 30.06.2023 у даній справі.

3. Залучити до справи матеріали, надані позивачем на вимогу експерта (вх. № 42128/23 від 17.11.2023; вх. № 42228/23 від 20.11.2023).

4. Направити Одеському науково-дослідному інституту судових експертиз Міністерства юстиції України (65026, м. Одеса, вул. Рішельєвська, 8) матеріали справи № 915/940/18 для подальшого проведення експертизи за наявними матеріалами справи.

5. Провадження у справі № 915/940/18 зупинити на час проведення експертизи.

Вступну та резолютивну частини ухвали оголошено 20 листопада 2023 р. Повний текст ухвали складено та підписано 24 листопада 2023 р.

Ухвала набирає законної сили в порядку ст. 235 Господарського процесуального кодексу України та може бути оскаржена в апеляційному порядку до Південно-західного апеляційного господарського суду в строк, встановлений частиною першою ст. 256 Господарського процесуального кодексу України.

Суддя Р.В. Волков