ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

"14" листопада 2023 р. Справа№ 759/4401/20

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Кропивної Л.В.

суддів: Пономаренка Є.Ю.

Руденко М.А.

дослідивши матеріали заяви (вх. № 09.1-19/188/23 від 10.11.2023)

ОСОБА_1

в межах апеляційних скарг ОСОБА_1

на рішення Господарського суду міста Києва від 18.04.2023

(повний текст складено 21.04.2023)

та апеляційних скарг ОСОБА_1 та Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Верховинна, 41"

на додаткове рішення Господарського суду міста Києва від 16.05.2023

(повний текст складено 23.05.2023)

у справі № 759/4401/20 (суддя Картавцева Ю.В.)

за позовом ОСОБА_1

до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Верховинна, 41"

про визнання недійсними рішень загальних зборів

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Святошинського районного суду міста Києва з позовом до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Верховинна, 41" про визнання недійсними рішень загальних зборів.

Рішенням Святошинського районного суду міста Києва від 02.12.2020, яке залишено без змін постановою Київського апеляційного суду від 30.03.2021, у задоволенні позовних вимог відмовлено.

Постановою Верховного Суду від 17.08.2022 частково задоволено касаційну скаргу ОСОБА_1 ; скасовано рішення Святошинського районного суду міста Києва від 02.12.2020 та постанову Київського апеляційного суду від 30.03.2021; закрито провадження у справі № 759/4401/20 за позовом ОСОБА_1 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Верховинна, 41" про визнання недійсними рішень загальних зборів та роз`яснено позивачу, що розгляд справи віднесено до юрисдикції господарського суду. Протягом десяти днів з дня отримання копії цієї постанови позивач може звернутися до суду із заявою про направлення справи за встановленою юрисдикцією.

Ухвалою Верховного Суду від 26.10.2022, зокрема, передано справу № 759/4401/20 за позовом ОСОБА_1 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Верховинна, 41" про визнання недійсними рішень загальних зборів для розгляду до Господарського суду міста Києва.

Рішенням Господарського суду міста Києва від 18.04.2023 у справі № 759/4401/20 у позові відмовлено повністю (т. IV, а.с. 150-160).

Додатковим рішенням Господарського суду міста Києва від 16.05.2023 у справі № 759/4401/20 стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСББ "Верховинна, 41" витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 5 000 грн 00 коп. (т. IV, а.с. 233-243).

Не погоджуючись із рішенням Господарського суду міста Києва від 18.04.2023, ОСОБА_1 звернувся до Північного апеляційного господарського суду з апеляційними скаргами, в яких просить скасувати повністю рішення Господарського суду міста Києва від 18.04.2023 у справі № 759/4401/20 і ухвали нове, яким задовольнити позовні вимоги в повному обсязі та скасувати додаткове рішення Господарського суду міста Києва від 16.05.2023 у справі № 759/4401/20 і ухвалити нове, яким відмовити в прийнятті додаткового судового рішення.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, апеляційні скарги ОСОБА_1 у справі № 759/4401/20 передано на розгляд колегії суддів у складі: Кропивна Л.В. (головуючий суддя), Барсук М.А., Пономаренко Є.Ю.

Крім того, ОСББ «Верховинна, 41» також звернулось до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить змінити додаткове рішення Господарського суду міста Києва від 16.05.2023 у справі № 759/4401/20, задовольнити заяву ОСББ «Верховинна, 41» про стягнення витрат на професійну правничу допомогу адвокатів та стягнути з ОСОБА_1 30 500,00 грн. Також у тексті апеляційної скарги міститься клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження додаткового рішення Господарського суду міста Києва від 16.05.2023. Вказане клопотання обґрунтовано тим, що повний текст оскаржуваного додаткового рішення відповідачем отримано 24.05.2023 електронною поштою.

Протоколом передачі судової справи (апеляційної скарги, заяви, картки додаткових матеріалів) раніше визначеному головуючому судді (судді-доповідачу)(складу суду) від 14.06.2023 апеляційна скарга Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Верховинна, 41" на додаткове рішення Господарського суду міста Києва від 16.05.23 у судовій справі № 759/4401/20 передана раніше визначеному автоматизованою системою складу суду.

На підставі службової записки головуючої судді Кропивної Л.В. розпорядженням керівника апарату Північного апеляційного господарського суду № 09.1-08/2140/23 від 16.06.2023 призначено повторний автоматизований розподіл справи, у зв`язку із перебуванням судді Барсук М.А., яка не є головуючим суддею (суддею-доповідачем), у відпустці.

Згідно протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 16.06.2023 для апеляційного розгляду справи № 759/4401/20 визначено колегію суддів у складі: Кропивна Л.В. (головуючий), Руденко М.А., Пономаренко Є.Ю.

Ухвалами Північного апеляційного господарського суду від 14.07.2023 відкрито апеляційне провадження у справі № 759/4401/20 за апеляційними скаргами ОСОБА_1 на рішення Господарського суду міста Києва від 18.04.2023 та додаткове рішення Господарського суду міста Києва від 16.05.2023 та апеляційною скаргою Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Верховинна, 41» на додаткове рішення Господарського суду міста Києва від 16.05.2023 у справі № 759/4401/20 розгляд апеляційних скарг ОСОБА_1 на рішення Господарського суду міста Києва від 18.04.2023 та додаткове рішення Господарського суду міста Києва від 16.05.2023 та Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Верховинна, 41» на додаткове рішення Господарського суду міста Києва від 16.05.2023 у справі № 759/4401/20 об`єднано в одне провадження та призначено апеляційний розгляд справи № 759/4401/20 в судовому засіданні на 27.09.2023 о 12 год. 45 хв. в приміщенні Північного апеляційного господарського суду за адресою: м. Київ, вул. Шолуденка, буд. 1, літера А, зал судових засідань № 14 (ІІ поверх).

26.09.2023 до Північного апеляційного господарського суду від відповідача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи № 759/4401/20, в якому він просить суд, зокрема, відкласти розгляд справи для надання можливості підготувати та подати відзив на апеляційній скарги ОСОБА_1

27.09.2023, у судовому засіданні частково задоволено клопотання відповідача про відкладення розгляду справи та оголошено перерву у судовому засіданні до 08.11.2023

08.11.2023 у судовому засіданні оголошено перерву та повідомлено учасників про те, що наступне судове засідання у справі № 759/4401/20 відбудеться 17.01.2024.

В провадженні Північного апеляційного господарського суду перебуває справа № 759/4401/20 за апеляційними скаргами ОСОБА_1 на рішення Господарського суду міста Києва від 18.04.2023, ОСОБА_1 та Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Верховинна, 41" на додаткове рішення Господарського суду міста Києва від 16.05.2023.

10.11.2022 о 16 год. 05 хв. до Північного апеляційного господарського суду від ОСОБА_1 надійшла заява (вх. № 09.1-19/188/23 від 10.11.2023) про відвід судді, яка обґрунтована тим, що існують обставини, які, на думку заявника, викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Так, обґрунтовуючи заяву, позивач, зазначає, що, на його думку, у судовому засіданні 08.11.2023 суддя вголос виявляла, неповагу, надавала очевидну невиправдану процесуальну перевагу одній зі сторін, допускала дискримінацію, як учасника процесу, свідомо, як головуюча у засіданні, створювала ситуації, за яких був зобов`язаний нею виправдовуватися за невиконання процесуальних обов`язків іншої сторони щодо надання ними доказів у справі; задаючи питання, які, на думку позивача, потребували відповіді обґрунтованої нормами чинного законодавства, вголос робила невиправдані зауваження щодо не слідкування за часом.

Крім того, позивач стверджує, що суддя допускала дії (бездіяльність) та поведінку, обумовлену суддівською корпоративною солідарністю, маніпулюючи обставинами та законодавством, маючи іншу особисту зацікавленість в ухваленні (неухваленні) певного рішення, надала перевагу іншій стороні через прийняття процесуальних документів її представником адвокатом Вербицьким В.В., які не підписані у порядку передбаченому Законом.

Також, позивач, зокрема, зазначає про те, що не згоден з процесуальним рішенням судді «оголошуючи тривалі ( у 42 та 70 діб ) перерви та надаючи через поновлення строку, іншій стороні час на підготовку відзиву у 61 добу».

Розглянувши подану заяву про відвід, колегія суддів визнає її необґрунтованою, виходячи з такого.

Право подавати заяву про відвід судді є однією з гарантій законності здійснення правосуддя і об`єктивності та неупередженості розгляду справи. Статтею 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини закріплені основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її цивільного позову в національному суді, серед яких - розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Відвід - це процесуальний інститут, що містить умови, за яких особа не може брати участі у конкретній справі. Відвід судді в господарському процесі як правова категорія - це висловлена в письмовій формі недовіра колегії господарського суду на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі внаслідок виявлення будь-якої особистої прихильності чи упередженості, заявлена учасником розгляду конкретної справи.

Відповідно до частини першої, другої статті 48 Закону України "Про судоустрій та статус суддів" суддя у своїй діяльності щодо здійснення правосуддя є незалежним від будь-якого незаконного впливу, тиску або втручання. Суддя здійснює правосуддя на основі Конституції і законів України, керуючись при цьому принципом верховенства права. Втручання у діяльність судді щодо здійснення правосуддя забороняється і має наслідком відповідальність, установлену законом.

Частиною четвертою статті 11 ГПК України та статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" визначено, що суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України (далі - Конвенція), та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Як зазначає Європейський суд з прав людини, найголовніше - це довіра, яку в демократичному суспільстві повинні мати суди у громадськості (рішення ЄСПЛ у справі "Хаушильд проти Данії").

Стаття 6 Конвенції вимагає суд у межах своїх повноважень бути неупередженим. Неупередженість зазвичай означає відсутність упередженості або суб`єктивного ставлення, що може бути оцінене багатьма способами (рішення ЄСПЛ у справі "Ветштайн проти Швейцарії").

Наявність безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 визначається за допомогою суб`єктивного критерію, тобто оцінювання особистого переконання конкретного судді у конкретній справі, а також за допомогою об`єктивного критерію, тобто з`ясування того, чи надав цей суддя достатні гарантії для виключення будь-якого законного сумніву з цього приводу (рішення ЄСПЛ у справі "Хаушильд проти Данії").

За усталеною практикою Європейського суду з прав людини наявність безсторонності згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. За суб`єктивним критерієм беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (пункт 49 рішення ЄСПЛ у справі "Білуха проти України").

Європейський суд з прав людини зазначив, що "безсторонність", в сенсі пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися відповідно до суб`єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі - тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об`єктивного критерію - тобто, чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу (рішення Європейського суду з прав людини у справі "Булут проти Австрії" від 22.02.1996, у справі "Томан проти Швейцарії" від 10.06.1996).

Відповідно до об`єктивного критерію має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності судів. У цьому зв`язку навіть зовнішні ознаки мають певне значення.

При цьому, особиста безсторонність суду, як суб`єктивний критерій, презюмується, поки не надано доказів протилежного (пункт 50 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Білуха проти України" від 09.11.2006).

У контексті суб`єктивного критерію особиста безсторонність судді презюмується, поки не доведено протилежного.

Згідно з об`єктивним критерієм необхідно встановити, чи існують факти, які можна встановити та які можуть ставити під сумнів безсторонність судді. Це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезстороннім, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (пункти 29, 31 рішення Європейського суду з прав людини "Газета "Україна-центр" проти України" від 15.07.2010).

Господарський процесуальний кодекс України не встановлює вичерпного переліку обставин, які свідчать про необ`єктивність судді, однак зазначається, що такі підстави повинні бути обґрунтовані особою, яка ініціює питання про відвід судді.

Таким чином, щодо суб`єктивної складової безсторонності суду заявнику необхідно подати докази фактичної наявності упередженості судді чи секретаря судового засідання для відводу їх від справи, оскільки презумпція особистої неупередженості судді та секретаря діє доти, доки не з`являться докази на користь протилежного. І тільки якщо з`являються об`єктивні сумніви щодо цього, то для їх відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, або його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі.

Також суд звертає увагу на приписи частини четвертої статті 35 ГПК України, якою імперативно визначено, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Аргументи заявника відносно обмеження його процесуальних прав фактично зводяться до припущень та не можуть бути підставою для відводу судді, оскільки, в силу вимог статті 198, 270 Господарського процесуального кодексу України головуючий суддя визначає порядок розгляду апеляційної скарги, керує ходом судового засідання та вживає необхідних заходів для забезпечення в судовому засіданні належного порядку дотриманням прав учасників судового процесу, отже намагання заявника будь-яким чином втрутитись в порядок та хід судового засідання порушує додержання послідовності і порядку вчинення процесуальних дій, спрямованих на судовий розгляд на забезпечення повного, всебічного та об`єктивного з`ясування обставин справи.

Зазначені аргументи свідчать лише про незгоду з процесуальним рішенням судді під час розгляду справи та не можуть бути підставою для відводу судді в розумінні вимог частини 4 статті 35 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до приписів ч. ч. 1, 2, 3 ст. 39 ГПК України питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі. Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому ч. 1 ст. 32 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Враховуючи зазначені положення процесуального законодавства, а також те, що зазначена вище заява про відвід надійшла до суду після судового засідання, колегія суддів апеляційного господарського суду дійшла висновку, що справа №759/4401/20 підлягає передачі для визначення автоматизованою системою відповідно до ст. 32 ГПК України складу суду, який має вирішити питання про відвід головуючого судді Кропивної Л.В., заявлений ОСОБА_1 .

Керуючись ст.ст. 35, 38-40, 234 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд, -

УХВАЛИВ:

1. Заяву (вх. № 09.1-19/188/23 від 10.11.2023) ОСОБА_1 про відвід головуючого судді Кропивної Л.В. від розгляду справи №759/4401/20 визнати необґрунтованою.

2. Матеріали справи №759/4401/20 передати для здійснення визначення складу судової колегії автоматизованою системою відповідно до положень ст. 32 Господарського процесуального кодексу України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя Л.В. Кропивна

Судді Є.Ю. Пономаренко

М.А. Руденко