ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"07" листопада 2023 р. м. Київ Справа № 911/1030/23

За позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «КУПОЛ ТРАНС»

до 1) Гостомельської селищної ради Бучанського району Київської області,

2) Гостомельської селищної військової адміністрації Бучанського району Київської області

про стягнення 2 800 565, 69 грн

Суддя Антонова В.М.

Секретар судових засідань Налапко Ю.І.

Представники учасників справи:

від позивача: Коноваленко Д.О.;

від відповідача-1, 2: не з`явився;

ІСТОРІЯ СПРАВИ

1. Стислий виклад позовних вимог

Товариство з обмеженою відповідальністю «КУПОЛ ТРАНС» (далі - позивач) звернулося до Господарського суду Київської області з позовом до 1) Гостомельської селищної ради Бучанського району Київської області (далі відповідач-1), 2) Гостомельської селищної військової адміністрації Бучанського району Київської області (далі відповідач-2) про стягнення 2 800 565, 69 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням відповідачем свого грошового зобов`язання за договором №195 від 27.05.2021, в частині повної та своєчасної оплати виконаних робіт.

2. Стислий виклад позицій відповідача

Відповідачі у строк, встановлений ч. 1 ст. 251 Господарського процесуального кодексу України, не подали до суду відзиву на позов, тобто не скористались наданими їм процесуальними правами, передбаченим ст. 178 Господарського процесуального кодексу України.

3. Процесуальні дії в справі

Товариство з обмеженою відповідальністю «КУПОЛ ТРАНС» (далі - позивач) звернулося до Господарського суду Київської області з позовом до Гостомельської селищної ради Бучанського району Київської області (далі відповідач-1) про стягнення 2 800 565, 69 грн.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 11.04.2023 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження в справі за правилами загального позовного провадження та підготовче засідання призначено на 02.05.2023.

У підготовче засідання 02.05.2023 з`явились представники позивача, відповідач-1 у засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, про причини неявки суд не повідомив.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 02.05.2023 відкладено підготовче засідання на 16.05.2023.

06.06.2023 від представника позивача надійшло клопотання про залучення до участі у справі в якості співвідповідача Гостомельську селищну військову адміністрацію Бучанського району Київської області, оскільки її утворено відповідно до Указу Президента України № 156/2022 від 21.03.2022, а тому на думку представника позивача можливо Гостомельська селищна рада Бучанського району Київської області припинила свої повноваження.

У підготовче засідання 06.06.2023 з`явився представник позивача, відповідач-1 у засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, про причини неявки суд не повідомив.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 06.06.2023 продовжено строк підготовчого провадження на 30 днів, залучено до участі у справі в якості співвідповідача Гостомельську селищну військову адміністрацію Бучанського району Київської області (далі відповідач-2) та відкладено підготовче засідання на 24.07.2023.

14.06.2023 від представника позивача надійшли докази направлення позовної заяви з додатками відповідачу-2 для їх долучення до матеріалів справи

У підготовче засідання 25.07.2023 з`явився представник позивача, відповідачі-1 та 2 в засідання не з`явились, про розгляд справи повідомлялись належним чином, про причини неявки суд не повідомили. Суд протокольною ухвалою відклав підготовче засідання на 10.08.2023.

10.08.2023 від представника позивача надійшли документи для долучення їх до матеріалів справи.

У підготовче засідання 10.08.2023 з`явився представник позивача, відповідачі-1 та 2 в засідання не з`явились, про розгляд справи повідомлялись належним чином, про причини неявки суд не повідомили.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 10.08.2023 відкладено підготовче засідання на 12.09.2023.

12.09.2023 від представника позивача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи в зв`язку з його відрядженням до іншого міста.

У підготовче засідання 12.09.2023 сторони не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином, відповідачі-1 та 2 про причини своєї неявки суд не повідомили.

Враховуючи, що судом під час підготовчого провадження та, зокрема, в підготовчому засіданні було вчинено всі дії, які необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті, ухвалою Господарського суду міста Києва від 12.09.2023 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 17.10.2023.

У судове засідання 17.10.2023 з`явився представник позивача, відповідачі-1 та 2 в засідання не з`явились, про розгляд справи повідомлялись належним чином, про причини неявки суд не повідомили. Суд протокольною ухвалою відклав судове засідання на 07.11.2023.

07.11.2023 в судове засідання з`явився представник позивача, відповідачі-1 та 2 в засідання не з`явились, про розгляд справи повідомлялись належним чином, про причини неявки суд не повідомили.

Представник позивача в судовому засіданні 07.11.2023 надав пояснення по суті позовних вимог.

Щодо неявки в судове засідання відповідачів-1 та 2, суд зазначає таке.

Так, позивач визначив відповідачів у даній справі Гостомельську селищну раду Бучанського району Київської області (відповідач-1) ідентифікаційний код 04360617) та утворено відповідно до Указу Президента України № 156/2022 від 21.03.2022 Гостомельську селищну військову адміністрацію Бучанського району Київської області (відповідач-2) ідентифікаційний код 44825757) на період дії воєнного стану.

Як убачається з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань відповідачі є зареєстрованими, відомості щодо їх припинення відсутні та в них однакова адреса: 08290, Київська область, Бучанський район, селище міського типу Гостомель, вулиця Свято-Покровська, будинок 125.

Про розгляд даної справи відповідачі повідомлялись ухвалами суду від 11.04.2023, 02.05.2023, 06.06.2023, 25.07.2023, 10.08.2023, 12.09.2023, 17.10.2023, які кожному направлялись судом на вказану вище адресу.

Так, відповідачем-2 ухвали отримані 01.08.2023, 21.09.2023, 25.10.2023, що підтверджується рекомендованими повідомленнями про вручення поштового відправлення № 280, №634, № 553, які наявні в матеріалах справи.

У свою чергу конверти направлені відповідачу-1 повертались до суду 18.04.2023, 15.05.2023, 19.06.2023, 07.08.2023, 16.06.2023, 28.08.2023, 30.10.2023 з відмітками: «адресат відсутній за вказаною адресою» та «інші причини, що не дали змоги виконати обов`язки щодо пересилання поштового відправлення».

Відповідно до вимог частини 7 статті 120 Господарського процесуального кодексу України у разі відсутності заяви про зміну місця проживання ухвала про повідомлення чи виклик надсилається учасникам судового процесу, які не мають електронного кабінету та яких неможливо сповістити за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, за останньою відомою суду адресою і вважається врученою, навіть якщо відповідний учасник судового процесу за цією адресою більше не знаходиться або не проживає чи не перебуває.

Згідно з пунктами 3, 4, 5 частини 6 статті 242 Господарського процесуального кодексу України днем вручення судового рішення є: день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, яка зареєстрована у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Порядок надання послуг поштового зв`язку, права та обов`язки операторів поштового зв`язку і користувачів послуг поштового зв`язку визначають Правила надання послуг поштового зв`язку, затверджені постановою Кабінету Міністрів України №270 від 05.03.2009 року (надалі - Правила), і які регулюють відносини між ними.

Поштові відправлення залежно від технології приймання, обробки, перевезення, доставки/вручення поділяються на такі категорії: прості, рекомендовані, без оголошеної цінності, з оголошеною цінністю. Рекомендовані поштові картки, листи та бандеролі з позначкою "Вручити особисто", рекомендовані листи з позначкою "Судова повістка" приймаються для пересилання лише з рекомендованим повідомленням про їх вручення (пункти 11, 17 Правил).

Пунктом 99 Правил визначено, що рекомендовані поштові відправлення (крім рекомендованих листів з позначкою Судова повістка), рекомендовані повідомлення про вручення поштових відправлень, поштових переказів, адресовані фізичним особам, під час доставки за зазначеною адресою або під час видачі у приміщенні об`єкта поштового зв`язку вручаються адресату, а у разі його відсутності - будь-кому з повнолітніх членів сім`ї, який проживає разом з ним. У разі відсутності адресата або повнолітніх членів його сім`ї до абонентської поштової скриньки адресата вкладається повідомлення про надходження зазначеного реєстрованого поштового відправлення, поштового переказу, рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, поштового переказу.

Рекомендовані поштові відправлення з позначкою Судова повістка, адресовані юридичним особам, під час доставки за зазначеною адресою вручаються представнику юридичної особи, уповноваженому на одержання пошти, під розпис. У разі відсутності адресата за вказаною на рекомендованому листі адресою працівник поштового зв`язку робить позначку адресат відсутній за вказаною адресою, яка засвідчується підписом з проставленням відбитку календарного штемпеля і не пізніше ніж протягом наступного робочого дня повертає його до суду (п. 99 Правил).

Відповідно до пунктів 116, 117 Правил у разі неможливості вручення одержувачам поштові відправлення зберігаються об`єктом поштового зв`язку місця призначення протягом одного місяця з дня їх надходження. Поштові відправлення повертаються об`єктом поштового зв`язку відправнику у разі, зокрема, закінчення встановленого строку зберігання.

Системний аналіз статей 120, 242 Господарського процесуального кодексу України, пунктів 11, 17, 99, 116, 117 Правил свідчить, що у разі якщо ухвалу про вчинення відповідної процесуальної дії або судове рішення направлено судом рекомендованим листом за належною поштовою адресою, яка була надана суду відповідною стороною, і судовий акт повернуто підприємством зв`язку з посиланням на відсутність (вибуття) адресата, відмову від одержання, закінчення строку зберігання поштового відправлення тощо, то необхідно вважати, що адресат повідомлений про вчинення відповідної процесуальної дії або про прийняття певного судового рішення у справі (аналогічна позиція викладена у постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 13.01.2020 у справі № 910/22873/17, від 14.08.2020 у справі № 904/2584/19 та від 19.12.2022 у справі № 910/1730/22).

Встановлений порядок надання послуг поштового зв`язку, доставки та вручення рекомендованих поштових відправлень, строк зберігання поштового відправлення забезпечує адресату можливість вжити заходів для отримання такого поштового відправлення та, відповідно, ознайомлення з судовим рішенням.

У постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 24.12.2020 у справі № 902/1025/19 Верховний Суд звернув увагу на те, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, у цьому випадку суду (аналогічний висновок викладено в постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.04.2018 у справі № 800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження № 11-268заі18), постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27.11.2019 у справі № 913/879/17, від 21.05.2020 у справі № 10/249-10/19, від 15.06.2020 у справі № 24/260-23/52-б).

Враховуючи викладене вище, судом було вжито усіх належних заходів, щодо повідомлення відповідачів про розгляд справи, відтак, останні вважаються повідомленим про розгляд справи належним чином.

У даному випаду судом також враховано, що за приписами ч. 1 ст. 9 Господарського процесуального кодексу України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи або обмежений в праві отримання в суді усної або письмової інформації про результати розгляду його судової справи. Будь-яка особа, яка не є учасником справи, має право на доступ до судових рішень у порядку, встановленому законом.

Відповідно до ч. 2 ст. 2 Закону України "Про доступ до судових рішень" усі судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в електронній формі не пізніше наступного дня після їх виготовлення і підписання.

Згідно з ч. 1, 2 ст. 3 Закону України "Про доступ до судових рішень" для доступу до судових рішень судів загальної юрисдикції Державна судова адміністрація України забезпечує ведення Єдиного державного реєстру судових рішень. Єдиний державний реєстр судових рішень - автоматизована система збирання, зберігання, захисту, обліку, пошуку та надання електронних копій судових рішень.

Судові рішення, внесені до Реєстру, є відкритими для безоплатного цілодобового доступу на офіційному веб-порталі судової влади України (ч. 1 ст. 4 Закону України «Про доступ до судових рішень»).

Суд зазначає, що відповідачі не були позбавлені права та можливості ознайомитись з процесуальними документами в справі №911/1030/23 в Єдиному державному реєстрі судових рішень (www.reyestr.court.gov.ua).

Статтею 202 Господарського процесуального кодексу України визначені наслідки неявки в судове засідання учасника справи.

Зокрема, згідно із частиною 3 статті 202 Господарського процесуального кодексу України якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі, неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки; повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника) незалежно від причин неявки.

Суд дійшов висновку, що неявка представників відповідачі-1 та 2 в судове засідання не перешкоджає розгляду справи по суті.

При цьому, суд зазначає, що відповідно до частини 4 статті 13 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

Суд зауважує, що він надавав можливість учасникам справи реалізувати свої процесуальні права на представництво інтересів у суді та подання доказів в обґрунтування своїх вимог та заперечень.

Суд не знаходить підстав для відкладення розгляду справи та вважає за можливе розглядати спір за наявними матеріалами.

Судом враховано, що в силу вимог частини 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням частини 1 статті 6 даної Конвенції (§ 66 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі «Смірнова проти України»).

Відповідно до листа Верховного Суду України головам апеляційних судів України № 1-5/45 від 25.01.2006, у цивільних, адміністративних і господарських справах перебіг провадження для цілей статті 6 Конвенції розпочинається з моменту подання позову і закінчується винесенням остаточного рішення в справі.

Критерії оцінювання «розумності» строку розгляду справи є спільними для всіх категорій справ (цивільних, господарських, адміністративних чи кримінальних). Це - складність справи, поведінка заявника та поведінка органів державної влади (насамперед, суду). Відповідальність держави за затягування провадження у справі, як правило, настає у випадку нерегулярного призначення судових засідань, призначення судових засідань з великими інтервалами, затягування при передачі або пересиланні справи з одного суду в інший, невжиття судом заходів до дисциплінування сторін у справі, свідків, експертів, повторне направлення справи на додаткове розслідування чи новий судовий розгляд.

Всі ці обставини судам слід враховувати при розгляді кожної справи, оскільки перевищення розумних строків розгляду справ становить порушення прав, гарантованих пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини, а збільшення кількості звернень до Європейського суду з прав людини не лише погіршує імідж нашої держави на міжнародному рівні, але й призводить до значних втрат державного бюджету.

У судовому засіданні 07.11.2023 відповідно до ст. 240 Господарського процесуального кодексу України проголошено вступну та резолютивну частини рішення.

ОБСТАВИНИ, ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ

27.05.2021 між позивачем (далі-підрядник) та відповідачем-1 (далі-замовник) укладено договір № 195 (далі-договір), відповідно до п.1.1. якого замовник доручає, а підрядник зобов`язується на свій ризик виконати роботи відповідно до умов цього договору (далі-роботи) в повному обсязі відповідно до вимог чинних нормативних документів і проектної документації, по об`єкту «Капітальний ремонт зони відпочинку водойми площею водного дзеркала 5,6848 га по вул. Свято-Покровська (раніше вул. Леніна), вул. Ватутіна, вул. Дніпровська (раніше вул. Калініна) в смт. Гостомель Київської обл.» (ДК 021:2015:45453000-7 Капітальний ремонт і реставрація) (далі-об`єкт), а замовник прийняти та оплатити такі роботи відповідно до умов цього договору.

Об`єми робіт, характеристики та технічні вимоги до виконання робіт, визначаються замовником на підставі затвердженої проектної документації (п.1.2. договору).

Терміни та етапність виконання визначаються підрядником в межах строку дії договору, виходячи з його фінансових та технічних можливостей та погоджуються замовником у графіку виконання робіт (додаток №2 до цього договору). Договірна ціна (додаток № 1) та графік виконання робіт (додаток № 2) до цього договору підписуються обома сторонами одночасно з укладанням цього договору та є невід`ємною частиною цього договору (п.1.3. договору).

Згідно розділу 3 договору загальна вартість виконуваних робіт, за цим договором згідно із договірною ціною становить 17 970 035, 10 грн. Замовник протягом 30-ти календарних днів, з моменту прийняття відповідних етапів робіт що підтверджуються актами прийняття виконаних будівельних робіт (форма КБ-2в) та довідками про вартість виконаних будівельних робіт та витрат (форма КБ-3), перераховує на розрахунковий рахунок підрядника суму вартості прийнятих робіт .

Підрядник зобов`язується виконати роботи не пізніше 31.12.2023 та виконати роботи з обов`язковим дотриманням погодженого із замовником графіку виконання робіт, який є невід`ємною частиною цього договору (додаток №2) (п.4.1. договору).

Пунктом 4.4. договору погоджено місце виконання робіт - водойма центрального озера площе водного дзеркала 5.6848 гв вул. Свято-Покровська (раніше вул. Леніна), вул. Ватутіна, вул. Дніпровська (раніше вул. Калініна) в смт. Гостомель.

У пункті 4.13.1. договору сторони погодили, що після одержання повідомлення від підрядника про готовність до здачі виконаних робіт, замовник зобов`язаний розпочати їх приймання протягом 5-ти робочих днів. Приймання виконаних робіт здійснюється на підставі актів приймання виконаних будівельних робіт (форма КБ-2в), довідок про вартість виконаних будівельних робіт та витрат (форма КБ-3), до яких повинні додаватись сертифікати/паспорти на застосовані матеріали та обладнання, документи, що підтверджують вартість матеріалів та обладнання, розрахунки на інші витрати іншу документацію, визначену чинним законодавством. Замовник протягом 5-ти робочих днів після підписання акта приймання виконаних будівельних робіт (Форма КБ-2в) та довідки про вартість виконаних будівельник робіт та витрат (форма КБ-3) надсилає (передає) оформлені належним чином примірники актів підряднику. У випадку невідповідності, виконаних робіт (змонтованого обладнання) вимогам цього договору, державних стандарті, будівельних норм, технічної документації, замовник надсилає підряднику, мотивовану відмову від прийняття робіт з переліком недоробок та дефектів, які підлягають усуненню.

Відповідно до п.4.17. договору роботи вважаються прийнятими замовником в повному обсязі шляхом підписання замовником та підрядником без зауважень останнього акта приймання виконаних будівельних робіт (форма КБ-2в) та умови наявності підписаних всіх актів приймання виконаних будівельних робіт (форма КБ-2в) за цим договором.

Пунктом 5.1.3. договору сторони погодили, що замовник зобов`язаний не пізніше 5 робочих днів після одержання повідомлення від підрядника про готовність до здачі виконаних робіт здійснити приймання таких робіт, та в разі відсутності зауважень підписати відповідний акт приймання виконаних будівельних робіт (форма КБ-2в). У разі наявності обґрунтованих зауважень, щодо якості та обсягів виконаних робіт, письмово повідомити підрядника, протягом того ж строку, про відмову від підписання такого акта до моменту усунення ним зауважень

Згідно із п.8.2. договору в разі порушення замовником строків оплати за цим договором, замовник сплачує підряднику пеню в розмірі 0,01% від суми прострочення платежу за кожний день прострочення платежу, але не більше подвійної облікової ставки НБУ, що діяла у період, за який сплачується пеня.

Договір вважається укладеним з моменту його підписання сторонами і діє до 31.12.2023, а в частині гарантійних зобов`язань до закінчення гарантійного строку, а в частині розрахунків до повного виконання (п.9.1. договору).

Також сторонами погоджено договірну ціну, графік виконання робіт, перелік обладнання, технічні вимоги та якісні характеристики обладнання.

31.05.2021 сторонами укладено додаткову угоду №1 до договору, яким доповнено розділ 3 договору абзацом такого змісту: фінансування робіт в 2021 році становить 147 750, 00 грн, у 2022 році 8 911 142, 55 грн, у 2023 році 1 485 190, 43 грн.

Крім цього, 24.10.2021 сторонами укладено додаткову угоду № 2 до договору, якою виклали розділ 3 договору в такій редакції:

3.1. загальна вартість виконуваних робіт за цим договором згідно із договірною ціною становить 17 970 035, 10 грн. При цьому фінансування робіт у 2021 році становить 1 110 000, 00 грн, у 2022 році 8 911 142, 55 грн, у 2023 році 7 948 892, 55 грн;

3.2. оплата за цим договором проводиться в такому порядку:

3.2.1. замовник протягом 30-ти календарних днів, з моменту прийняття відповідних етапів робіт, що підтверджуються актами приймання виконаних будівельних робіт (форма КБ-2в) та довідками про вартість виконаних будівельних робіт та витрат (форма КБ-3), перераховує на розрахунковий рахунок підрядника суму вартості прийнятих робіт.

У подальшому, додатковою угодою № 3 від 30.11.2021 до договору викладено п.3.1. договору в новій редакції, а саме: загальна вартість виконуваних робіт за цим договором згідно із договірною ціною становить 17 970 035, 10 грн. При цьому фінансування робіт у 2022 році буде становити 10 021 142, 55 грн, у 2023 році 7 948 892, 55 грн.

Також сторонами укладено додаткову угоду №4 до договору, якою викладено п.3.1. договору в наступній редакції: загальна вартість виконуваних робіт за цим договором згідно із договірною ціною становить 17 970 035, 10 грн. При цьому фінансування робіт у 2021 році становитиме 546 962, 21 грн, у 2022 році буде становити 10 021 142, 55 грн, у 2023 році 7 401 930, 34 грн.

31.12.2023 позивачем складено та підписано акт приймання виконаних будівельних робіт №1 за грудень 2021 року (форма КБ-2в) на суму 2 800 426, 82 грн і довідку про вартість виконаних будівельних робіт та витрати за грудень 2021 (форма КБ-3) на суму 2 800 426, 82 грн та складено підсумкову відомість ресурсів.

Позивачем 21.09.2022 направлено на адресу відповідача-1 лист за вих. № 21/09/22 від 21.09.2022, в якому просив погодити акт приймання виконаних будівельних робіт за грудень 2021 (форма КБ-2в) та довідку про вартість виконаних будівельних робіт та витрат (форма КБ-3), які долучені до листа в 3-ьох примірниках. Направлення вказаного пакету документів підтверджується описом вкладення цінного листа та чеком поштового відділення № 005.

Відповідно до трекінгу поштового відправлення № 005 вказаний пакет документів повернувся за зворотною адресою 28.09.2022 з відмітною: «адресат відсутній за вказаною адресою».

07.10.2022 позивачем на адресу відповідача-1 листом за вих. № 05/10/22-1 від 05.10.2022 повторно направлено вказаний вище пакет документів, що підтверджується описом вкладення та чеком поштового відділення № 253.

Відповідно до трекінгу поштового відправлення № 253 вказаний пакет документів повернувся за зворотною адресою 12.10.2022 з відмітною: «адресат відсутній за вказаною адресою».

Також позивач зазначає, що звертався до відповідача-1 з листом за вих. №12-1/12/2022 від 12.12.2022, в якому просив погодити вказаний вище пакет документів та з вимогою за вих. №12/12/2022 від 19.19.2022 в якій просив у 7-ми денний строк з моменту пред`явлення вимоги сплатити заборгованість за виконані роботи в загальному розмірі 2 800 426, 82 грн.

Проте в матеріалах справи відсутні належні докази направлення вказаного листа та вимоги відповідачу-1.

Відповіді на вказані вище листи матеріали справи не містять.

Позивач зазначає, що відповідач-1 отримані роботи не оплатив.

Спір у даній справі виник з підстав неналежного виконання відповідачем зобов`язання за договором, у частині повної та своєчасної оплати виконаних робіт, з огляду на що, позивач просить суд стягнути з відповідача 2 800 426, 82 грн основного боргу та 138, 87 грн пені.

НОРМИ ПРАВА, ЯКІ ПІДЛЯГАЮТЬ ЗАСТОСУВАННЮ ТА ВИСНОВКИ СУДУ

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 11 Цивільного кодексу України, підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є, зокрема, договори та інші правочини.

Відповідно до ст. 6, 627 Цивільного кодексу України сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Статтею 628 Цивільного кодексу України визначено, що зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Укладений між сторонами договір за своєю правовою природою є договором підряду, який підпадає під правове регулювання глави 61 Цивільного кодексу України,

За договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу (ст. 837 Цивільного кодексу України).

Строки виконання роботи або її окремих етапів встановлюються у договорі підряду (ст. 846 Цивільного кодексу України).

Згідно ст. 875 Цивільного кодексу України за договором будівельного підряду підрядник зобов`язується збудувати і здати у встановлений строк об`єкт або виконати інші будівельні роботи відповідно до проектно-кошторисної документації, а замовник зобов`язується надати підрядникові будівельний майданчик (фронт робіт), передати затверджену проектно-кошторисну документацію, якщо цей обов`язок не покладається на підрядника, прийняти об`єкт або закінчені будівельні роботи та оплатити їх. Договір будівельного підряду укладається на проведення нового будівництва, капітального ремонту, реконструкції (технічного переоснащення) підприємств, будівель (зокрема житлових будинків), споруд, виконання монтажних, пусконалагоджувальних та інших робіт, нерозривно пов`язаних з місцезнаходженням об`єкта. До договору будівельного підряду застосовуються положення цього Кодексу, якщо інше не встановлено законом.

Частиною 1 ст. 877 Цивільного кодексу України визначено, що підрядник зобов`язаний здійснювати будівництво та пов`язані з ним будівельні роботи відповідно до проектної документації, що визначає обсяг і зміст робіт та інші вимоги, які ставляться до робіт та до кошторису, що визначає ціну робіт. Підрядник зобов`язаний виконати усі роботи, визначені у проектній документації та в кошторисі (проектно-кошторисній документації), якщо інше не встановлено договором будівельного підряду.

Згідно ч. 4 ст. 882 Цивільного кодексу України передання робіт підрядником і прийняття їх замовником оформляється актом, підписаним обома сторонами.

Стаття 525 Цивільного кодексу України визначає, що одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Відповідно до ст. 526 Цивільного кодексу України зобов`язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог цього кодексу, інших актів цивільного законодавства.

Судом встановлено, що позивачем виконано роботи на загальну суму 2 800 426, 82 грн, що підтверджується актом приймання виконаних будівельних робіт №1 за грудень 2021 року (форма КБ-2в) і довідкою про вартість виконаних будівельних робіт та витрати за грудень 2021 (форма КБ-3).

У пункті 4.13.1. договору сторони погодили, що після одержання повідомлення від підрядника про готовність до здачі виконаних робіт, замовник зобов`язаний розпочати їх приймання протягом 5-ти робочих днів. У випадку невідповідності, виконаних робіт (змонтованого обладнання) вимогам цього договору, державних стандарті, будівельних норм, технічної документації, замовник надсилає підряднику, мотивовану відмову від прийняття робіт з переліком недоробок та дефектів, які підлягають усуненню.

Пунктом 5.1.3. договору встановлено, що замовник зобов`язаний не пізніше 5 робочих днів після одержання повідомлення від підрядника про готовність до здачі виконаних робіт здійснити приймання таких робіт, та в разі відсутності зауважень підписати відповідний акт приймання виконаних будівельних робіт (форма КБ-2в). У разі наявності обґрунтованих зауважень, щодо якості та обсягів виконаних робіт, письмово повідомити підрядника, протягом того ж строку, про відмову від підписання такого акта до моменту усунення ним зауважень.

21.09.2022 позивачем направлено на адресу відповідача-1 лист за вих. № 21/09/22 від 21.09.2022, в якому просив відповідача-1 погодити акт приймання виконаних будівельних робіт за грудень 2021 (форма КБ-2в) та довідку про вартість виконаних будівельних робіт та витрат (форма КБ-3), які долучені до листа в 3-ьох примірниках.

Направлення вказаного пакету документів підтверджується описом вкладення цінного листа та чеком поштового відділення № 005.

Відповідно до трекінгу поштового відправлення № 005 вказаний пакет документів повернувся за зворотною адресою 28.09.2022 з відмітною: «адресат відсутній за вказаною адресою».

Отже, враховуючи направлення акт приймання виконаних будівельних робіт за грудень 2021 (форма КБ-2в) та довідку про вартість виконаних будівельних робіт та витрат (форма КБ-3) відповідачу-1 та те, що пунктами 4.13.1. і 5.1.3. договору передбачено обов`язок замовника не пізніше 5-ти робочих днів після отримання повідомлення від підрядника про готовність до здачі виконаних робіт здійснити приймання таких робіт, відсутність в матеріалах справи будь-яких заперечень чи зауважень щодо вказаного акта та довідки, суд приходить до висновку, що акт приймання виконаних будівельних робіт за грудень 2021 (форма КБ-2в) та довідка про вартість виконаних будівельних робіт та витрат (форма КБ-3) погоджені відповідачем 05.10.2022 (28.09.2022 + 5 робочих днів).

Щодо посилання позивача, що вказаний акт виконаних робіт 31.12.2021 передано ним нарочно представнику відповідача-1, то позивачем не надано будь-яких доказів вказаного, а тому суд не приймає таке твердження позивача до уваги.

Згідно зі ст. 530 Цивільного кодексу України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Умовою виконання зобов`язання - є строк (термін) його виконання. Дотримання строку виконання є одним із критеріїв належного виконання зобов`язання, оскільки прострочення є одним із проявів порушення зобов`язання. Строк (термін) виконання зобов`язання за загальним правилом, узгоджується сторонами в договорі.

Положеннями п. п. 3, 6 ч. 1 ст. 3 Цивільного кодексу України закріплено принципи свободи договору, справедливості, добросовісності та розумності.

Зміст принципу справедливості, добросовісності і розумності полягає в тому, що норми законів, умови договорів та їх застосування суб`єктами цивільних правовідносин мають відповідати загальновизнаним вимогами цивільного обороту, вимогам справедливості, добросовісності та розумності, що практично виражається у встановленні нормами цивільного законодавства рівних умов для участі всіх осіб у цивільних відносинах; закріпленні можливості адекватного захисту порушеного цивільного права або інтересу; поєднання створення норм, спрямованих на забезпечення реалізації цивільного права з дотриманням прав і інтересів інших осіб.

Статтею 629 Цивільного кодексу України визначено, що договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Враховуючи, що договір є чинним, розірваний в установленому законом порядку не був, а тому є обов`язковим до виконання сторонами.

Відповідно до п.3.2.1. договору (в редакції додаткової угоди №2 від 24.10.2021) замовник протягом 30-ти календарних днів, з моменту прийняття відповідних етапів робіт, що підтверджуються актами приймання виконаних будівельних робіт (форма КБ-2в) та довідками про вартість виконаних будівельних робіт та витрат (форма КБ-3), перераховує на розрахунковий рахунок підрядника суму вартості прийнятих робіт.

Отже, строк оплати за виконані роботи за грудень 2021 року настав 04.11.2022 (05.10.2022 + 30 календарних днів).

Доказів оплати виконаних робіт матеріали справи не містять та відповідачами, в порядку передбаченому ГПК України, суду таких доказів не надано.

Матеріалами справи підтверджується факт наявності у відповідача-1 заборгованості за договором щодо своєчасної та повної оплати вартості виконаних робіт у розмірі 2 800 426, 82 грн, доказів її погашення, відповідачами не надано та вказана заборгованість не спростована, а тому суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог у частині стягнення суми основної заборгованості з відповідача-1.

Крім цього, за порушення виконання грошового зобов`язання, позивач просить стягнути з відповідача-1 пеню в розмірі 138, 87 грн нарахованої за період з 31.01.2022 по 30.07.2022.

Як встановлено судом вище, строк оплати за виконані роботи настав 04.11.2022, а тому суд відмовляє в задоволенні позовних вимог у частині стягнення пені нарахованої за період з 31.01.2022 по 30.07.2022.

Щодо визначенням позивачем відповідачів-1 та 2 в даній справі, суд зазначає таке.

Статею 4 Закону України "Про правовий режим воєнного стану" встановлено, що на територіях, на яких введено воєнний стан, для забезпечення дії Конституції та законів України, забезпечення разом із військовим командуванням запровадження та здійснення заходів правового режиму воєнного стану, оборони, цивільного захисту, громадської безпеки і порядку, захисту критичної інфраструктури, охорони прав, свобод і законних інтересів громадян можуть утворюватися тимчасові державні органи - військові адміністрації. Військові адміністрації населених пунктів утворюються в межах територій територіальних громад, у яких сільські, селищні, міські ради та/або їхні виконавчі органи, та/або сільські, селищні, міські голови не здійснюють покладені на них Конституцією та законами України повноваження, а також в інших випадках, передбачених цим Законом.

З аналізу Закону України "Про правовий режим воєнного стану", суд приходить до висновку, що військові адміністрації поділяються на: обласні; районні; населених пунктів (сіл, селищ, міст).

Указом Президента України № 156/2022 від 21.03.2022 утворено Гостомельську селищну військову адміністрацію Бучанського району Київської області та 24.03.2022 проведено державну реєстрацію юридичної особи, про що до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань було внесено відповідний запис за № 000000956.

Відповідно до п.3 ч.1 ст. 78 Закону України „Про місцеве самоврядування в Україні повноваження сільської, селищної, міської, районної в місті, районної, обласної ради можуть бути достроково припинені у випадку передбачених законами України "Про військово-цивільні адміністрації", "Про правовий режим воєнного стану".

Згідно зі статтею 9 Закону України "Про правовий режим воєнного стану" в умовах воєнного стану Президент України та Верховна Рада України діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією та законами України. Кабінет Міністрів України, інші органи державної влади, військове командування, військові адміністрації, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування здійснюють повноваження, надані їм Конституцією України, цим та іншими законами України.

Пунтом 1 частити 2 статті 10 Закону України "Про правовий режим воєнного стану" у разі утворення військової адміністрації населеного пункту (населених пунктів) Верховна Рада України за поданням Президента України може прийняти рішення про те, що у період дії воєнного стану та 30 днів після його припинення чи скасування начальник військової адміністрації крім повноважень, віднесених до його компетенції цим Законом, здійснює повноваження сільської, селищної, міської ради, її виконавчого комітету, сільського, селищного, міського голови; може затвердити тимчасову структуру виконавчих органів сільської, селищної, міської ради (для працівників, посади яких не включені до тимчасових штатних розписів, оголошується простій або здійснюється їх переведення на рівнозначну чи нижчу посаду).

Так, додатково до органів державної влади і представницьких органів місцевого самоврядування та їх виконавчих органів на територіях, на яких введено воєнний стан, можуть утворюватися тимчасові державні органи військові адміністрації.

Юридична особа припиняється в результаті реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення) або ліквідації. У разі реорганізації юридичних осіб майно, права та обов`язки переходять до правонаступників (ч.1 ст.104 Цивільного кодексу України).

Відповідно до ч.5 ст.104 Цивільного кодексу України юридична особа є такою, що припинилася, з дня внесення до єдиного державного реєстру запису про її припинення.

Як убачається з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань Гостомельська селищна рада Бучанського району Київської області є зареєстрованою та не перебуває в процесі припинення.

Судом враховано, що в матеріалах справи і в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань відсутні відомості, щодо припинення Гостомельської селищної рада Бучанського району Київської області.

Так, нормами Закону України "Про правовий режим воєнного стану" не передбачено автоматичне припинення відповідної сільської ради в разі утворення на її території селищної військової адміністрації, також суд звертає увагу, що законодавством України не передбачено переходу договірних зобов`язань взятих на себе селищною радою, яка не припинена, до утвореної селищної військової адміністрації.

Суд зазначає, що спір у даній справі є правовим спором, який виник у процесі здійснення господарської діяльності сторонами договору, а саме: Товариством з обмеженою відповідальністю «КУПОЛ ТРАНС» (позивач) та Гостомельською селищної ради Бучанського району Київської області (відповідач-1).

Враховуючи викладене вище, суд не вбачає підстав для стягнення заборгованості за договором, який був укладений між позивачем та відповідачем-1 з Гостомельської селищної військової адміністрації Бучанського району Київської області, яка в даному випадку не є стороною договору та в розумінні Цивільного та Господарського кодексів України не є правонаступником взятих на себе договірних зобов`язань селищною радою.

Крім того, відповідно до ч.4 ст. 45 Господарського процесуального кодексу України відповідачами є особи, яким пред`явлено позовну вимогу.

Суд зазначає, що позивачем у позові не визначено, яку саме позовну вимогу ним пред`явлено до Гостомельської селищної військової адміністрації Бучанського району Київської області та визначено останню, саме як співвідповідача.

Відповідно до ст. 13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Згідно із ст. 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Відповідно до положень ст. 2 Господарського процесуального кодексу України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави. При цьому, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, згідно положень ст. 74 Господарського процесуального кодексу України. Згідно зі ст. 79 Господарського процесуального кодексу України наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Підсумовуючи наведене вище норми, враховуючи доведення позивачем своїх позовних вимог, а відповідачем не представлення суду більш вірогідних доказів, ніж ті, які надані позивачем, суд прийшов до висновку про часткове задоволення позовних вимог та стягнення з відповідача-1 на користь позивача 2 800 426, 82 грн основного боргу.

РОЗПОДІЛ СУДОВИХ ВИТРАТ

Відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України судові витрати по сплаті судового збору покладаються на відповідача-1 пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Керуючись ст. 73, 74, 76-79, 86, 129, 232, 233, 237, 238, 240 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

1. Позов Товариства з обмеженою відповідальністю «КУПОЛ ТРАНС» до 1) Гостомельської селищної ради Бучанського району Київської області, 2) Гостомельської селищної військової адміністрації Бучанського району Київської області про стягнення 2 800 565, 69 грн задовольнити частково.

2. Стягнути з Гостомельської селищної ради Бучанського району Київської області, (08290, Київська обл., Бучанський р-н, селище міського типу Гостомель, вул.Свято-Покровська, будинок 125, ідентифікаційний код 04360617) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «КУПОЛ ТРАНС» (08292, Київська обл., місто Буча(пн), вулиця Заводська, будинок 1, ідентифікаційний код 39323607) 2 800 426 (два мільйона вісімсот тисяч чотириста двадцять шість) грн 82 коп. основного боргу та 42 006 (сорок дві тисячі шість) грн 41 коп. судового збору.

3. У задоволенні іншої частини позову відмовити.

4. Після набрання рішенням суду законної сили видати наказ.

5. Рішення господарського суду набирає законної сили відповідно до вимог ст. 241 ГПК України та може бути оскаржене до апеляційної інстанції у строки передбачені ст. 256 ГПК України.

Повний текст складено та підписано 20.11.2023.

Суддя В.М. Антонова