УХВАЛА

22 листопада 2023 року

м. Київ

Справа № 521/1439/18

Провадження № 12-63гс23

Велика Палата Верховного Суду у складі:

судді-доповідача Пількова К. М.,

суддів Банаська О. О., Власова Ю. Л., Воробйової І. А., Григор`євої І. В., Гриціва М. І., Гудими Д. А., Єленіної Ж. М., Желєзного І. В., Кишакевича Л. Ю., Кравченка С. І., Крет Г. Р., Лобойка Л. М., Мартєва С. Ю., Прокопенка О. Б., Ситнік О. М., Ткача І. В., Уркевича В. Ю., Усенко Є. А.,

перевіривши наявність підстав для передачі на розгляд Великої Палати Верховного Суду справи

за касаційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Інвестохіллс Веста»

на рішенняГосподарського суду Одеської області від 14.02.2023 (суддя Лічман Л. В.)

та постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 19.06.2023 (головуючий суддя Аленіна О.Ю., судді Поліщук Л. В., Таран С. В.) у справі

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Інвестохіллс Веста»

до ОСОБА_1 , Товариства з обмеженою відповідальністю «Криптоінвест»

за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору - Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Смолянінової О. Я.

про визнання недійсним нікчемного правочину, витребування майна та визнання права власності,

УСТАНОВИЛА:

1. У січні 2018 року Публічне акціонерне товариство «Український професійний банк» (далі - ПАТ «УПБ», Банк) звернулося до ОСОБА_1 та Товариства з обмеженою відповідальністю «Криптоінвест» (далі - ТОВ «Криптоінвест», Відповідач-2), треті особи - Фонд гарантування вкладів фізичних осіб (далі - ФГВФО) та приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Смолянінова Олена Ярославівна (далі - Нотаріус) з позовом про визнання недійсним нікчемного правочину - договору купівлі-продажу Нерухомого майна, укладеного між ПАТ «УПБ» та ОСОБА_1 , посвідченого нотаріально 28.05.2015 Нотаріусом за реєстровим № 1614; витребування у ТОВ «Криптоінвест» на користь ПАТ «УПБ» Нерухомого майна реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 01; визнання за ПАТ «УПБ» права власності на Нерухоме майно за реєстраційним номером об`єкта нерухомого майна: 01.

2. Позовні вимоги мотивовані тим, що продаж Нерухомого майна відбувся після віднесення постановою Національного банку України від 30.04.2015 № 293/БТ ПАТ «УПБ» до категорії проблемних та запровадження особливого контролю за діяльністю банку.

3. Рішенням Малиновського районного суду м. Одеси від 22.11.2018 у цій справі в задоволенні позову відмовлено.

4. Ухвалою Одеського апеляційного суду від 12.02.2019 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ПАТ «УПБ», а ухвалою від 10.02.2021 залучено до участі у справі замість Банку в особі Уповноваженої особи ФГВФО на здійснення ліквідації ПАТ «УПБ» його правонаступника - Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Інвестохіллс Веста» (далі - ТОВ «Інвестохіллс Веста», Позивач) за його заявою, за якою 24.02.2020 між Позивачем та Банком укладено договір № 80/7-2 купівлі-продажу майнових прав щодо Нерухомого майна (далі - Договір), яке є предметом цього позову про витребування, за яким ТОВ «ФК «Інвестохіллс Веста» є новим власником цього нерухомого майна.

5. Постановою Одеського апеляційного суду від 21.04.2021 рішення Малиновського районного суду м. Одеси від 22.11.2018 скасовано, позовні вимоги задоволено частково; витребувано у ТОВ «Криптоінвест» на користь Позивача Нерухоме майно; в решті позовних вимог відмовлено.

6. Постановою Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду (далі - КЦС ВС) від 17.08.2022 касаційну скаргу ТОВ «Криптоінвест» задоволено частково; рішення Малиновського районного суду м. Одеси від 22.11.2018 та постанову Одеського апеляційного суду від 21.04.2021 в частині позовних вимог про витребування у ТОВ «Криптоінвест» на користь Позивача Нерухомого майна скасовано, провадження у справі в цій частині закрито; повідомлено ТОВ «ФК «Інвестохіллс Веста», що розгляд цих вимог про витребування у Відповідача-2 Нерухомого майна належить до юрисдикції господарського суду.

7. Ухвалою від 05.10.2022 КЦС ВС передав справу в частині вимог про витребування Нерухомого майна для продовження розгляду до Господарського суду Одеської області.

8. Рішенням Господарського суду Одеської області від 14.02.2023, залишеним без змін постановою Південно-західного апеляційного господарського суду від 19.06.2023, у задоволенні позову в частині витребування Нерухомого майна відмовлено.

9. Судові рішення мотивовані тим, що предметом купівлі-продажу за Договором, на підставі якого, як вважає Позивач, у нього виникло право власника на нерухоме майно, визначено майнові права щодо майна, які є відмінними від права власності та які виникли та/або можуть виникнути у майбутньому, зокрема витребування майна з чужого незаконного володіння, що і є предметом заявлених позовних вимог у цій справі.

Отже, Банк відчужив на користь Позивача право звернення до суду, що визначено пунктом 1.1 Договору, які не є оборотоздатними правами, тому їх не може бути відчужено, тобто відчуження не породжує перехід прав власності на нерухоме майно та жодних речових прав щодо нього.

В своїх висновках суди спиралися на позицію, викладену у постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду (далі - КГС ВС) від 30.08.2019 у справі № 914/970/18 та від 13.04.2021 у справі № 910/11702/18.

На підставі наведеного суди першої та апеляційної інстанцій дійшли висновку про те, що Договір, укладений Банком з Позивачем, не є достатньою правовою підставою для витребування нерухомого майна на користь Позивача.

10. У липні 2023 року ТОВ «ФК «Інвестохіллс Веста» звернулося до КГС ВС з касаційною скаргою, в якій просило прийняті у справі судові рішення скасувати, прийняти нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги про витребування нерухомого майна.

11. Скаржник вважає, що суди першої та апеляційної інстанцій неправильно застосували норми статей 190, 512 - 514, 655, 692 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) та порушили статі 73, 74, 86, 236 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України), не врахувавши висновків, викладених у постановах Великої Палати Верховного Суду від 07.04.2020 у справі № 473/1433/18 та Верховного Суду від 28.09.2022 у справі № 910/6216/21, від 19.05.2023 у справі № 915/1031/21, від 19.12.2019 у справі №520/11429/17.

12. Ухвалою від 07.08.2023 КГС ВС відкрив касаційне провадження за касаційною скаргою, а ухвалою від 11.10.2023 справу передав на розгляд Великої Палати Верховного Суду відповідно до частини п`ятої статті 302 ГПК України, оскільки вважає, що справа містить виключну правову проблему.

13. Обґрунтовуючи наявність у справі виключної правової проблеми, КГС ВС зазначає, що у Верховному Суді перебувають на розгляді або вже розглянуто справи, які стосуються, зокрема проблематики можливості залучення до участі у справі правонаступника відповідної сторони.

14. КГС ВС звертає увагу на те, що суди різних юрисдикцій по різному підходять до можливості залучення до участі у справі правонаступника відповідної сторони у випадках, коли особа, яка вибуває із спірних правовідносин має спір щодо майнових прав, які відступлені іншій особі під час вирішення спору щодо таких прав, за наявності однакового правового регулювання такого процесуального питання, що ілюструє посиланням на відповідні норми цивільного та господарського процесуальних законів.

15. Відповідно до статті 55 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії судового процесу (частина 1). Усі дії, вчинені в цивільному процесі до вступу правонаступника, обов`язкові для нього так само, як вони були обов`язкові для особи, яку він замінив (частина 2).

За статтею 52 ГПК України у разі смерті або оголошення фізичної особи померлою, припинення юридичної особи шляхом реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення), заміни кредитора чи боржника в зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідного учасника справи на будь-якій стадії судового процесу (частина 1). Усі дії, вчинені в судовому процесі до вступу у справу правонаступника, обов`язкові для нього так само, як вони були обов`язкові для особи, яку правонаступник замінив (частина 2). Про заміну або про відмову в заміні учасника справи його правонаступником суд постановляє ухвалу (частина 3).

16. Колегія суддів КГС ВС звертає увагу на те, що у цій справі апеляційний суд задовольнив заяву ТОВ «ФК «Інвестохіллс Веста», залучивши його до участі у справі як Позивача замість ТОВ «УПБ» в особі Уповноваженої особи ФГВФО на здійснення ліквідації ТОВ «УПБ».

Ухвалу про заміну Банку правонаступником суд апеляційної інстанції мотивував тим, що за Договором ТОВ «ФК «Інвестохіллс Веста» є новим власником майнових прав щодо спірного Нерухомого майна на підставі укладеного з ПАТ «УПБ» в особі Уповноваженої особи ФГВФО на здійснення ліквідації ПАТ «УПБ» Договору купівлі-продажу майнових прав щодо Нерухомого майна, яке є відмінним від права власності.

17. В своїй ухвалі КГС ВС посилається на те, що у справі № 755/160/16 Касаційний цивільний суд у складі Верховного Суду (далі - КЦС ВС) залучив до участі у справі ТОВ «ФК «Інвестохіллс Веста» за його клопотанням як правонаступника ПАТ «Банк «Форум», вказавши в своїй ухвалі від 12.08.2020, що за умовами договору про відступлення права вимоги до цього товариства перейшло право вимоги за кредитним договором, укладеним з банком. За цим договором, за яким первісний кредитор (банк) відступив новому кредиторові (товариству) належні банку права вимоги, а новий кредитор набув право вимоги банку до позичальників, заставодавців, іпотекодавців та поручителів, до ТОВ «Інвестохіллс Веста» перейшло право вимоги за кредитним договором, укладеним між АКБ «Форум», яке змінило своє найменування на ПАТ «Банк Форум», та ОСОБА_2 .

18. У справі № 766/9487/16-ц, задовольняючи заяву ТОВ «ФК «Інвестохіллс Веста» про заміну правонаступником та залучивши це товариство до участі у справі як правонаступника ПАТ «Дельта Банк», КЦС ВС в своїй ухвалі від 08.07.2020 виходив з того, що до клопотання додано копії протоколу електронних торгів, договору про відступлення прав вимоги, акта приймання-передачі документів за договором про відступлення прав вимоги, платіжного доручення та інших документів.

19. У справі № 234/8333/16-ц КЦС ВС, приймаючи 09.06.2021 ухвалу про залучення ТОВ «ФК «Інвестохіллс Веста» до участі у справі як правонаступника банку, виходив з того, що 18.02.2021 між банком та вказаним товариством як переможцем електронних торгів з продажу активів банку щодо лоту, до якого серед іншого включено права вимоги за кредитними договорами про відступлення прав вимоги, за умовами якого до ТОВ «ФК «Інвестохіллс Веста» від банку перейшло право вимоги за зобов`язаннями ТОВ «ЮЗ Алко-Трест» за договорами та усіма договорами забезпечення, у тому числі за договором застави транспортних засобів.

20. Натомість у справі № 910/11702/18 КГС ВС у складі судової палати для розгляду справ щодо земельних відносин та права власності постановою від 13.04.2021 скасував ухвалу Північного апеляційного господарського суду від 26.11.2019, якою було задоволено клопотання ПАТ «Старокиївський Банк» про залучення ТОВ «Михайлівський центр» як правонаступника, а також заяву ТОВ «Михайлівський центр» про процесуальне правонаступництво, а справу передав до суду апеляційної інстанції для продовження розгляду.

Приймаючи цю постанову, судова палата КГС ВС виходила з того, що на обґрунтування заяви про процесуальне правонаступництво ТОВ «Михайлівський центр» посилається на те, що за договором з банком він набув майнові права щодо нерухомого майна, які є відмінними від права власності та які виникли та/або можуть виникнути у майбутньому, однак відступлення права вимоги може здійснюватися тільки відносно дійсної вимоги, що існувала на момент переходу цих прав, а у справах про визнання недійсним договору про відступлення права вимоги судам необхідно з`ясовувати обсяг та зміст прав, які переходять до нового кредитора, та чи існують ці права на момент переходу. У даному випадку під виглядом відчуження майнових прав щодо нерухомого майна фактично має місце продаж права на звернення до суду з цим позовом або права на застосування способів захисту цивільних прав, передбачених пунктом 1 частини другої статті 16 та статтями 387, 392 ЦК України, вказані способи судового захисту не можуть бути предметом договору купівлі-продажу майнових прав. Речові права на нерухоме майно, похідні від права власності, так і майнові права, відмінні від права власності на нерухоме майно, є правами, нерозривно пов`язаними з нерухомим майном, тому такі права підлягають державній реєстрації і виникають з моменту відповідної реєстрації.

21. У справі № 904/3669/20 КГС ВС вважав за необхідне звернутися до правової позиції, викладеної у вказаній постанові судової палати КГС ВС у справі № 910/11702/18, та дійшов висновку про відсутність підстав для скасування судових рішень судів попередніх інстанцій, якими відмовлено у задоволенні заяв банку про заміну учасника справи правонаступником - ТОВ «ФК «Капітал Джірінг».

22. У справах № 905/2419/18, 904/3667/20, 911/2919/20, 910/17585/14 КГС ВС прийняв рішення також із застосуванням висновків, викладених у постанові суду касаційної інстанції від 13.04.2021 у справі № 910/11702/18.

23. Посилаючись на зазначені судові рішення, колегія суддів КГС ВС вказує, що за аналогічного правового регулювання касаційні суди по-різному застосовують положення процесуального права у питаннях правонаступництва, що становить виключну правову проблему, яка потребує вирішення. Суди цивільної юрисдикції у подібних правовідносинах, здійснивши процесуальне правонаступництво, завершують розгляд справи із прийняттям судового рішення, а у судах господарської юрисдикції розгляд справи із прийняттям судового рішення по суті спору унеможливлюється.

24. КГС ВС вважає, що з урахуванням правових позицій, викладених у постановах Верховного Суду від 13.04.2021 у справі № 910/11702/18 та від 14.08.2019 у справі № 62/112 (щодо права апеляційного суду закрити апеляційне провадження за апеляційною скаргою, якщо буде встановлено, що права, інтереси та (або) обов`язки особи оскаржуваним судовим рішенням не порушувалися), слід дійти висновку про те, що помилкове залучення до участі у справі ТОВ «ФК «Інвестохіллс Веста» має наслідком скасування судових рішень у справі із направленням справи на новий судовий розгляд за участі ПАТ «УПБ», якщо він не був ліквідований, а у разі ліквідації ПАТ «УБП» слід дійти висновку про закриття провадження у справі на підставі пункту 6 частини першої статті 231 ГПК України.

25. Велика Палата Верховного Суду не вбачає підстав для прийняття цієї справи до свого розгляду з огляду на таке.

26. Відповідно до частини п`ятої статті 302 ГПК України суд, який розглядає справу в касаційному порядку у складі колегії або палати, має право передати справу на розгляд Великої Палати Верховного Суду, якщо дійде висновку, що справа містить виключну правову проблему і така передача необхідна для забезпечення розвитку права та формування єдиної правозастосовчої практики.

27. Лише за наявності умов, визначених наведеним положенням, справа підлягає передачі на розгляд Великої Палати Верховного Суду.

28. Згідно з усталеною практикою Великої Палати Верховного Суду виключна правова проблема має оцінюватися з урахуванням кількісного та якісного вимірів. Кількісний ілюструє той факт, що вона наявна не в одній конкретній справі, а в невизначеній кількості спорів, які або вже існують, або можуть виникнути з урахуванням правового питання, щодо якого постає проблема невизначеності. З погляду якісного критерію про виключність правової проблеми свідчать такі обставини, як: відсутність сталої судової практики в питаннях, що визначаються як виключна правова проблема; невизначеність на нормативному рівні правових питань, які можуть кваліфікуватися як виключна правова проблема; необхідність застосування аналогії закону чи права; вирішення правової проблеми необхідне для забезпечення принципу пропорційності, тобто належного балансу між інтересами сторін у справі. Метою вирішення виключної правової проблеми є формування єдиної правозастосовної практики та забезпечення розвитку права.

29. Пунктом 1 частини другої статті 45 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» передбачено, що Велика Палата Верховного Суду у визначених законом випадках здійснює перегляд судових рішень у касаційному порядку з метою забезпечення однакового застосування судами норм права.

30. Отже, з наведеної норми права, а також частини п`ятої статті 302 ГПК України слідує, що справа з указаної підстави може бути передана на розгляд Великої Палати Верховного Суду за наявності двох ознак: 1) справа містить виключну правову проблему; 2) вирішення такої виключної правової проблеми Великою Палатою Верховного Суду необхідне для забезпечення розвитку права та формування судами єдиної правозастосовної практики.

31. Виходячи з наведених критеріїв КГС ВС, передаючи справу на розгляд Великої Палати Верховного Суду для вирішення виключної правової проблеми, має обґрунтувати її наявність за кількісним та якісним вимірами, наприклад, навести інші справи різних юрисдикцій, у яких мала місце зазначена правова проблема, наявність різної судової практики її вирішення тощо.

32. Відсутність виключної правової проблеми, для вирішення якої справу передано до Великої Палати Верховного Суду, наявність висновку щодо застосування норми права, викладеного в раніше ухваленому рішенні Великої Палати можуть бути підставою для висновку про недоцільність розгляду справи Великою Палатою Верховного Суду.

33. Велика Палата Верховного Суду звертає увагу на те, що питання правонаступництва вирішувалося у справі № 761/13017/16-ц. яку вона розглядала за позовом Публічного акціонерного товариства «Європейський газовий банк» до ОСОБА_3 за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору - Товариства з обмеженою відповідальністю «Ювеста Девелопмент», Приватного підприємства «Л-Джастіс», Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Інвестохіллс Веста» про визнання недійсним договору про розірвання договору іпотеки.

У цій справі Велика Палата Верховного Суду виходила з того, що у Публічного акціонерного товариства «Європейський газовий банк» з Приватним підприємством «Л-Джастіс» є кредитне зобов`язання, належне виконання якого з боку позичальника забезпечила відповідачка - ОСОБА_3 , уклавши договір іпотеки. Суди попередніх інстанцій встановили, що кредитор за кредитним договором і за договором іпотеки був замінений іншою особою - ТОВ «ФК «Інвестохіллс Веста» на підставі договору відступлення права вимоги і новий кредитор, окрім прав та обов`язків за умовами кредитного договору та договору іпотеки, набув право на їх захист у разі порушення, невизнання або оспорювання, зокрема у разі розірвання договору іпотеки, яке не відповідає закону.

Первісний кредитор звернувся до суду з позовом про визнання недійсним договору про розірвання договору іпотеки, відстоюючи власні права й інтереси іпотекодержателя у зобов`язанні за договором іпотеки. Інтерес іпотекодержателя полягав у тому, щоб, на його думку, незаконно розірваний договір іпотеки забезпечував повернення позичальником коштів за кредитним договором через можливість звернення стягнення на предмет іпотеки у разі прострочення основного зобов`язання.

З урахуванням наведеного Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку про те, що, замінивши первісного кредитора у вказаних матеріальних правовідносинах, ТОВ «ФК «Інвестохіллс Веста» набуло той самий інтерес щодо захисту вже своїх прав іпотекодержателя за договором іпотеки. Позбавлення такого нового кредитора права брати участь у розгляді справи як позивача, правонаступником якого він є у матеріальних правовідносинах щодо виконання зобов`язань за кредитним договором і за договором іпотеки, суперечить завданню та засадам цивільного судочинства.

При цьому Велика Палата Верховного Суду виснувала, що заперечення відповідачки проти дійсності отриманого ТОВ «ФК «Інвестохіллс Веста» права вимоги за договором іпотеки суд має оцінити під час розгляду суті спору. Такі заперечення не є перешкодою для вчинення процесуальних дій, необхідних для такого розгляду.

34. Отже, після прийняття КЦС ВС та КГС ВС судових рішень, на які послався КГС ВС в своїй ухвалі на обґрунтування відсутності єдності у питанні правонаступництва, що становить виключну правову проблему, Велика Палата Верховного Суду вже сформувала висновок з цього питання у правовідносинах за подібного правового регулювання із застосуванням положень ЦПК України, що регулюють питання правонаступництва.

35. Відповідно до частини шостої статті 303 ГПК України якщо Велика Палата Верховного Суду дійде висновку про відсутність підстав для передачі справи на її розгляд, а також якщо дійде висновку про недоцільність розгляду справи Великою Палатою Верховного Суду, зокрема через відсутність виключної правової проблеми, наявність висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного в раніше ухваленому рішенні Великої Палати Верховного Суду, або якщо Великою Палатою Верховного Суду вже висловлена правова позиція щодо юрисдикції спору у подібних правовідносинах, справа повертається (передається) відповідній колегії (палаті, об`єднаній палаті) для розгляду, про що постановляється ухвала. Справа, повернута на розгляд колегії (палати, об`єднаної палати), не може бути передана повторно на розгляд Великої Палати.

36. З огляду на зазначене Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку про відсутність підстав для передачі цієї справи на її розгляд, у зв`язку із чим повертає справу для розгляду відповідній колегії КГС ВС у порядку частини шостої статті 303 ГПК України.

37. Керуючись статтями 234, 235, 302, 303 Господарського процесуального кодексу України, Велика Палата Верховного Суду

УХВАЛИЛА:

Справу № 521/1439/18 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Інвестохіллс Веста» до ОСОБА_1 , Товариства з обмеженою відповідальністю «Криптоінвест» за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору - Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Смолянінової О. Я. про визнання недійсним нікчемного правочину, витребування майна та визнання права власності за касаційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Інвестохіллс Веста» на рішення Господарського суду Одеської області від 14.02.2023 та постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 19.06.2023 повернути відповідній колегії Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду для розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач К. М. Пільков
Судді:О. О. БанаськоС. І. Кравченко
Ю. Л. ВласовГ. Р. Крет
І. А. ВоробйоваЛ. М. Лобойко
І. В. Григор`єваС. Ю. Мартєв
М. І. ГрицівО. Б. Прокопенко
Д. А. ГудимаО. М. Ситнік
Ж. М. ЄленінаІ. В. Ткач
І. В. ЖелєзнийВ. Ю. Уркевич
Л. Ю. КишакевичЄ. А. Усенко