ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"08" листопада 2023 р. Справа№ 910/4307/23

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Мальченко А.О.

суддів: Агрикової О.В.

Козир Т.П.

при секретарі судового засідання Линник А.М.,

розглянувши матеріали апеляційної скарги Публічного акціонерного товариства "Мотор Січ"

на ухвалу Господарського суду міста Києва від 07.08.2023

у справі № 910/4307/23 (суддя Балац С.В.)

за позовом Публічного акціонерного товариства "Мотор Січ"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Люкс Країна"

про визнання недійсною додаткової угоди до договору,

без участі представників учасників справи згідно протоколу судового засідання, -

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 07.08.2023 у справі №910/4307/23 позовну заяву Публічного акціонерного товариства "Мотор Січ" (далі - ПАТ "Мотор Січ") залишено без розгляду на підставі частини 4 статті 202 та пункту 4 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України).

Постановляючи вказану ухвалу, суд виходив з того, що позивач не з`явився в підготовче засідання, не повідомив суд про неявку та про поважність причини такої неявки. При цьому позивач не використав можливості прийняти участь у підготовчому засіданні в режимі відеоконференції поза приміщенням суду з використанням власних технічних засобів у системі "ЕаsуСоn" та не подав заяву про розгляд справи за його відсутності.

Не погоджуючись із вищезазначеною ухвалою, ПАТ "Мотор Січ" звернулось до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати оскаржувану ухвалу та направити справу для продовження розгляду до Господарського суду міста Києва.

Апеляційну скаргу мотивовано тим, що ухвала суду першої інстанції є необґрунтованою, оскільки прийнята з неправильним застосуванням норм матеріального та порушенням норм процесуального права.

В обґрунтування скарги апелянт вказує на те, що судом першої інстанції не було враховано, що у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року, дія якого триває по сьогодні; місто Запоріжжя, в якому територіально знаходиться позивач, є прифронтовим містом, яке знаходиться під постійними обстрілами країни агресора, у зв`язку з чим уповноважені представники ПАТ "Мотор Січ" не мали можливості приїхати до міста Києва та прийняти участь у судовому засіданні Господарського суду міста Києва; позивачем вказувалося про відсутність можливості брати участь у засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів у системі "ЕаsуСоn" через незадовільну якість послуг мережі Інтернет та відсутність на це технічних можливостей; судом безпідставно відмовлено апелянтові у задоволенні його клопотань про проведення засідань в режимі відеоконференції через Комунарський районний суд міста Запоріжжя із використанням технічних засобів зазначеного суду, що слугувало неодноразовому відкладенню підготовчих засідань; суд не врахував поданого позивачем 07.08.2023 до Господарського суду міста Києва клопотання про розгляд та ухвалення рішення у справі №910/4307/23 без участі його представників, в якому зазначалося про підтримання останнім своїх позовних вимог, що призвело до постановлення оскаржуваної ухвали; у порушення приписів статті 129 Конституції України, статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а також статей 2, 7, 13, 42 ГПК України позивач по формальним підставам був позбавлений права на розгляд даної справи по суті та винесення мотивованого рішення.

Відповідно до Витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 28.08.2023 апеляційну скаргу ТОВ "Мотор Січ" передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючого судді Мальченко А.О., суддів Агрикової О.В., Козир Т.П.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 04.09.2023 витребувано у Господарського суду міста Києва матеріали справи №910/4307/23. Відкладено вирішення питання щодо подальшого руху апеляційної скарги позивача на ухвалу Господарського суду міста Києва від 07.08.2023 у справі №910/4307/23 до надходження матеріалів справи з Господарського суду міста Києва.

21.09.2023 матеріали справи №910/4307/23 надійшли до Північного апеляційного господарського суду та були передані головуючому судді.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 26.09.2023 апеляційну скаргу ПАТ "Мотор Січ" на ухвалу Господарського суду міста Києва від 07.08.2023 у справі №910/4307/23 залишено без руху та надано скаржникові строк для усунення недоліків, допущених останнім при поданні апеляційної скарги, а саме направлення заяви про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження та надання доказів надсилання копії апеляційної скарги іншій стороні у справі.

16.10.2023 через відділ забезпечення автоматизованого розподілу, контролю та моніторингу виконання документів Північного апеляційного господарського суду від скаржника надійшла заява про поновлення строку на апеляційне оскарження, до якої скаржником додано докази надсилання копії апеляційної скарги Товариству з обмеженою відповідальністю "Люкс Країна" (далі - ТОВ "Люкс Країна").

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 23.10.2023 поновлено позивачу пропущений процесуальний строк на апеляційне оскарження ухвали Господарського суду міста Києва від 07.08.2023 у справі №910/4307/23, відкрито апеляційне провадження за вказаною апеляційною скаргою та призначено її розгляд на 08.11.2023. Встановлено ТОВ "Люкс Країна" строк для подання відзиву на апеляційну скаргу до 03.11.2023.

03.11.2023 через систему "Електронний суд" до Північного апеляційного господарського суду від ТОВ "Люкс Країна" надійшло клопотання про продовження процесуального строку для надання відзиву на апеляційну скаргу.

В обґрунтування зазначеного клопотання відповідач вказав, що між сторонами проходять перемовини щодо врегулювання спору шляхом укладення мирової угоди, проте станом на 03.11.2023 мирова угода не підписана сторонами.

Згідно з приписами частин 2, 3 статті 119 ГПК України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду. Якщо інше не встановлено законом, заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, розглядається судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи.

Отже, однією з умов для задоволення клопотання заінтересованої особи про продовження процесуального строку є подання даної заяви до спливу строку, встановленого судом.

Оскільки ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 23.10.2023 ТОВ "Люкс Країна" встановлено строк для подання відзиву на апеляційну скаргу до 03.11.2023, тому вказана заява відповідача подана у строк.

Інститут продовження процесуального строку введений з метою дотримання принципу доступу до правосуддя, який полягає у наданні заінтересованій особі додаткового часу для можливості скористатися своїми процесуальними правами, зокрема, щодо подання заяв у письмовій формі, в яких відображено правову позицію щодо спірних правовідносин, які виникли між сторонами.

Водночас процесуальний закон не пов`язує право суду продовжити процесуальний строк з певним колом обставин. Для продовження процесуального строку суд має встановити наявність об`єктивно непереборних обставин, які перешкоджали вчасному вчиненні процесуальної дії, у зв`язку з чим заявник має довести суду їх наявність та непереборність, оскільки в іншому випадку нівелюється значення чіткого окреслення законодавчо закріплених процесуальних строків.

Положення ГПК України не визначають конкретного переліку обставин, що можуть бути підставою для продовження пропущеного процесуального строку.

Отже, у кожному випадку суд повинен з урахуванням конкретних обставин оцінити доводи, що наведені на обґрунтування такого клопотання, та зробити мотивований висновок щодо обґрунтованості причин неможливості вчасного вчинення процесуальної дії, встановити чи є такий строк значним та чи продовження такого строку не буде втручанням у принцип юридичної визначеності з врахуванням балансу суспільного та приватного інтересу. При цьому, частина 2 статті 119 ГПК України сформульована таким чином, що продовження процесуального строку є правом, а не обов`язком суду.

Із системного аналізу частини 1 статті 165 та пункту 3 частини 2 статті 263 ГПК України випливає, що відзив на апеляційну скаргу - це процесуальний документ, в якому опонент апелянта викладає своє обґрунтування заперечень щодо змісту і вимог апеляційної скарги.

У клопотанні ТОВ "Люкс Країна" не вказує жодних причин, які б зумовлювали недостатність часу для підготовки відзиву та його подання.

Крім цього, колегія суддів враховує, що відповідна заява надійшла до суду в останній день строку для її подання та за два робочі дні до судового засідання у суді апеляційної інстанції і заявником не зазначено часу, необхідного йому для подання відзиву, що свідчить про вчинення заявником дій, спрямованих на затягування розгляду апеляційної скарги позивача.

Також суд апеляційної інстанції вважає, що наявність переговорного процесу між сторонами щодо врегулювання спору по суті шляхом укладення мирової угоди ніяким чином не впливає на розгляд апеляційної скарги, поданої на ухвалу про залишення позову без розгляду та не є тією обставиною, що зумовлює продовження строку для подання відзиву на апеляційну скаргу.

Отже, колегія суддів дійшла до висновку, що заява ТОВ "Люкс Країни" про продовження процесуального строку для подання відзиву на апеляційну скаргу є необґрунтованою, а тому не підлягає задоволенню.

Разом із цим, відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду ухвали суду першої інстанції (частина 3 статті 263 ГПК України).

У судове засідання 08.11.2023 сторони явку своїх уповноважених представників не забезпечили, хоча про день, місце та час були повідомлені ухвалою від 23.10.2023, копії якої були направлені на електронні адреси позивача та відповідача.

06.11.2023 через електронну пошту від позивача та 07.11.2023 через Електронний суд від відповідача до Північного апеляційного господарського суду надійшли клопотання про відкладення розгляду справи.

Зазначені клопотання, як і клопотання про продовження процесуального строку, обґрунтовані наявністю переговорного процесу між сторонами щодо мирного врегулювання спору шляхом укладення мирової угоди у справі №910/4307/23.

Згідно з частинами 11-13 статті 270 ГПК України суд апеляційної інстанції відкладає розгляд справи в разі неявки у судове засідання учасника справи, стосовно якого немає відомостей щодо його повідомлення про дату, час і місце судового засідання, або за його клопотанням, коли повідомлені ним причини неявки будуть визнані судом поважними.

Неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Якщо суд апеляційної інстанції визнав обов`язковою участь у судовому засіданні учасників справи, а вони не прибули, суд апеляційної інстанції може відкласти апеляційний розгляд справи.

За приписами частини 1, пункту 2 частини 2 статті 202 ГПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку у разі першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

Водночас, колегія звертає увагу на те, що відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною умовою для якого є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні.

Неявка учасника судового процесу у судове засідання, за умови належного повідомлення сторони про час і місце розгляду справи, не є підставою для скасування судового рішення, ухваленого за відсутності представника сторони спору.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 01.10.2020 у справі №361/8331/18.

Враховуючи положення частини 1 статті 9 Конституції України та беручи до уваги ратифікацію Законом України від 17.07.1997 №475/97-ВР Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Першого протоколу та протоколів №2,4,7,11 до Конвенції та прийняття Закону України від 23.02.2006-IV (3477-15) "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", суди повинні застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод (Рим, 04.11.1950) та рішення Європейського суду з прав людини як джерело права.

Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

З урахуванням викладеного, суд апеляційної інстанції зазначає, що вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 12.03.2019 у справі №910/9836/18.

Оскільки проведення перемовин щодо підписання мирової угоди у даній справі не впливає на розгляд апеляційної скарги позивача на ухвалу суду першої інстанції від 07.08.2023 та не є поважною причиною неявки, тому колегія суддів відмовляє у задоволенні клопотання сторін про відкладення розгляду справи у зв`язку з їх необґрунтованістю.

Обговоривши питання щодо можливості розгляду апеляційної скарги за відсутності представників сторін, явка яких у судове засідання обов`язковою не визнавалась, враховуючи, що останні про поважність причин нез`явлення до суду апеляційної інстанції не повідомляли, колегія суддів, зважаючи на те, що наявні в матеріалах справи докази є достатніми для вирішення заяви у даній справі без заслуховування пояснень позивача та відповідача, порадившись на місці, ухвалила здійснити розгляд заяви без участі вказаних осіб.

Відповідно до пункту 14 частини 1 статті 255 ГПК України ухвала суду першої інстанції про залишення позову без розгляду може бути оскаржена в апеляційному порядку окремо від рішення суду першої інстанції.

Згідно з частиною 1 статті 271 ГПК України апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції розглядаються в порядку, передбаченому для розгляду апеляційних скарг на рішення суду першої інстанції з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

Відповідно до вимог частин 1, 2, 5 статті 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. У суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

Разом із цим, суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права (частини 4 статті 269 ГПК України).

Колегія суддів, обговоривши доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, перевіривши правильність застосування господарським судом при постановлені оскаржуваної ухвали норм процесуального права, дійшла висновку про задоволення апеляційної скарги, виходячи з наступного.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено місцевим господарським судом, ПАТ "Мотор Січ" звернулося до Господарського суду міста Києва із позовом до ТОВ "Люкс Країна" про визнання недійсною додаткової угоди №8 від 20.01.2022 до договору поставки №6-18 від 01.02.2018.

Позовні вимоги мотивовані тим, що укладена між сторонами спору додаткова угода від 20.01.2022 №8 до договору поставки від 01.02.2018 № 6-18, суперечить положенням частини 2 статті 203 Цивільного кодексу України, оскільки підписана від імені позивача особою, яка не мала необхідного обсягу цивільної дієздатності, що відповідно до приписів статті 215 Цивільного кодексу України є підставою для визнання такої додаткової угоди недійсною.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 27.03.2023 позов ПАТ "Мотор Січ" залишено без руху.

10.04.2023 на адресу місцевого господарського суду надійшла зава позивача про усунення недоліків позовної заяви.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 17.04.2023 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі №910/4307/23 та вирішено здійснювати розгляд справи в порядку (за правилами) загального позовного провадження; підготовче засідання призначено на 08.05.2023.

27.04.2023 на електронну адресу суду надійшло клопотання позивача про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції через Господарський суд Запорізької області.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 01.05.2023 у справі №910/4307/23 у задоволенні вищезазначеного клопотання ПАТ "Мотор Січ" відмовлено.

02.05.2023 через загальний відділ діловодства Господарського суду міста Києва відповідач подав відзив.

08.05.2023 на електронну адресу суду надійшло клопотання позивача про відкладення судового засідання.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 08.05.2023 відкладено підготовче засідання у справі №910/4307/23 на 05.06.2023; роз`яснено позивачу, що у разі неявки останнього в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору; повідомлено сторін спору про те, що останні не позбавлені можливості прийняти участь у підготовчому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням програмного забезпечення "EasyCon", в порядку приписів статті 197 ГПК України; запропоновано сторонам спору подати до суду заяви про розгляд справи без участі представників останніх.

16.05.2023 на електронну адресу суду надійшло клопотання позивача про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції через Господарський суд Запорізької області.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 22.05.2023 у справі №910/4307/23 у задоволенні вищезазначеного клопотання ПАТ "Мотор Січ" відмовлено.

02.06.2023 на електронну адресу суду надійшло клопотання позивача про відкладення судового засідання.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 07.06.2023 оголошено перерву у справі №910/4307/23 до 26.06.2023; роз`яснено позивачу, що у разі неявки останнього в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору; повідомлено сторін спору про те, що останні не позбавлені можливості прийняти участь у підготовчому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням програмного забезпечення "EasyCon", в порядку приписів статті 197 ГПК України; запропоновано сторонам спору подати до суду заяви про розгляд справи без участі представників останніх.

19.06.2023 на електронну адресу суду надійшло клопотання позивача про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції через Комунарський районний суд міста Запоріжжя.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 20.06.2023 у справі №910/4307/23 у задоволенні вищезазначеного клопотання ПАТ "Мотор Січ" відмовлено.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 26.06.2023 продовжено строк підготовчого провадження у справі №910/4307/23 на 30 днів та оголошено перерву до 17.07.2023; роз`яснено позивачу, що у разі неявки останнього в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору; повідомлено сторін спору про те, що останні не позбавлені можливості прийняти участь у підготовчому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням програмного забезпечення "EasyCon", в порядку приписів статті 197 ГПК України; запропоновано сторонам спору подати до суду заяви про розгляд справи без участі представників останніх.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 13.07.2023 повідомлено, що розгляд справи №910/4307/23 17.07.2023 о 10:15 не відбувся у зв`язку з перебуванням судді Балаца С.В. у відпустці; призначено підготовче засідання на 07.08.2023; роз`яснено позивачу, що у разі неявки останнього в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору; роз`яснено відповідачу, що якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи, зокрема, у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки; повідомлено сторін спору про те, що останні не позбавлені можливості прийняти участь у підготовчому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням програмного забезпечення "EasyCon", в порядку приписів статті 197 ГПК України; запропоновано сторонам спору подати до суду заяви про розгляд справи без участі представників останніх.

14.07.2023 на електронну адресу суду надійшло клопотання позивача про відкладення судового засідання.

У зв`язку з нез`явленням позивача в підготовче засідання, незабезпеченням проведення відеоконференції, заява на проведення якої задоволена судом, неповідомленням причин неявки та неподанням заяви про розгляд справи за його відсутності, ухвалою Господарського суду міста Києва від 07.08.2023 позовну заяву ПАТ "Мотор Січ" у справі №910/4307/23 залишено без розгляду на підставі частини 4 статті 202 та пункту 4 частини 1 статті 226 ГПК України.

Оскільки судом першої інстанції постановлено ухвалу про залишення позову без розгляду без урахування поданого клопотання про розгляд справи №910/4307/23 без участі позивача, останній звернувся до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою.

Оцінюючи подані заявником докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, колегія суддів не погоджується з ухвалою місцевого господарського суду про залишення позову без розгляду, а доводи скаржника вважає обґрунтованими.

Залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду справи без прийняття рішення суду в зв`язку з виявленими обставинами, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому.

Пунктом 2 частини 1 статті 42 ГПК України передбачено, що учасники справи мають право, зокрема, брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом.

Відповідно до частини 2 статті 120 ГПК України суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою.

Згідно з частиною 4 статті 202 ГПК України у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Пунктом 4 частини 1 статті 226 ГПК України передбачено, що суд залишає позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у підготовче засідання чи у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Аналіз змісту наведених норм процесуального закону свідчить, що обов`язковими умовами для застосування, передбачених частиною 4 статті 202, пунктом 4 частини 1 статті 226 ГПК України, процесуальних наслідків неявки позивача у судове засідання є одночасно його належне повідомлення про час і місце судового засідання та відсутність заяви позивача про розгляд справи за його відсутності.

Отже, правом на залишення позову без розгляду суд наділений у разі неявки належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не недійшла заява про розгляд справи за його відсутності і якщо його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

У разі відсутності у позивача наміру брати участь у підготовчому чи судовому засіданні, нормами статей 202, 226 ГПК України передбачено подання позивачем заяви про розгляд справи за його відсутності. Тобто право позивача як особи, яка подала позов та зацікавлена в його розгляді, не бути присутнім у судовому засіданні кореспондується з його обов`язком подати до суду відповідну заяву про розгляд справи за його відсутності.

Саме у разі подання позивачем заяви про розгляд справи за його відсутності і лише в тому разі, якщо його нез`явлення перешкоджає розгляду справи, суд відповідно до вимог статей 120, 121 ГПК України може визнати явку позивача обов`язковою та викликати його у судове засідання.

Водночас, частина 4 статті 202, пункт 4 частини 1 статті 226 ГПК України не містять умов про те, що для залишення позову без розгляду позивач має не з`явитися у підготовче чи судове засідання саме у зв`язку з визнанням судом його явки обов`язковою та викликом до суду.

Крім того положення частини 4 статті 202 та пункту 4 частини 1 статті 226 ГПК України не пов`язують залишення позовної заяви без розгляду з необхідністю надання судом оцінки можливості вирішення спору за відсутності представника позивача, який не з`явився на виклик суду, не повідомив про причини неявки, будучи належним чином повідомлений про призначення справи до розгляду. Однак, наведене не стосується випадків, коли позивач подав заяву про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору. Тобто оцінка можливості вирішення спору по суті за відсутності представника позивача має обов`язково надаватись судами у разі, якщо позивач не з`явився на виклик суду, але звернувся із заявою про розгляд справи за його відсутності.

Таким чином, правове значення для прийняття судом рішення про залишення позову без розгляду з підстави нез`явлення позивача у судове засідання, передбаченої цими нормами процесуального права, має одночасна наявність таких обставин, так звані умови для залишення позову без розгляду у випадку неявки позивача в судове засідання:

1) належне повідомлення судом позивача про час і місце судового засідання;

2) неявка позивача в судове засідання або неповідомлення позивачем суду причин його неявки в судове засідання;

3) неподання позивачем суду заяви про розгляд справи за його відсутності.

При цьому зміст частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 ГПК України свідчить про те, що передбачена цими нормами процесуального права така процесуальна дія суду як залишення позову без розгляду з підстави нез`явлення позивача у судове засідання або неповідомлення про причини своєї неявки не залежить від того, чи була визнана судом явка позивача в судове засідання обов`язковою.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 17.03.2023 у справі №910/17906/21.

Колегією суддів встановлено, що підготовче засідання 07.08.2023 у справі №910/4307/23 розпочалося о 10:27:01, о 10:31:13 суд видалився до нарадчої кімнати, о 10:34:40 суд вийшов з нарадчої кімнати для оголошення вступної та резолютивної частини оскаржуваної ухвали, а о 10:35:21 - засідання завершено.

Також судом апеляційної інстанції встановлено, що 07.08.2023 через електронну пошту позивач подав до Господарського суду міста Києва клопотання про розгляд справи №910/4307/23 без його участі.

Відповідно до інформації комп`ютерної програми "Діловодство спеціалізованого суду" вказане клопотання позивача було зареєстроване 07.08.2023 об 11:18:56.

Як вбачається з наявної у матеріалах справи копії електронного листа ПАТ "Мотор Січ" клопотання про розгляд справи №910/4307/23 без його участі було надіслано на електронну пошту суду першої інстанції () 07.08.2023 о 10:19 (т. 1, а.с. 225).

Крім цього, згідно з протоколом створення та перевірки кваліфікованого та удосконаленого електронного підпису клопотання про розгляд справи №910/4307/23 без участі ТОВ "Мотор Січ" було підписано уповноваженим представником позивача 07.08.2023 о 10:13:06 (т. 1, а.с. 226).

За приписами частини 7 статті 116 ГПК України строк не вважається пропущеним, якщо до його закінчення заява, скарга, інші документи чи матеріали або грошові кошти здані на пошту чи передані іншими відповідними засобами зв`язку.

Таким чином, позивач звернувся до суду з клопотанням про розгляд справи №910/4307/23 без його участі до початку підготовчого засідання, призначеного на 07.08.2023, що помилково не було враховано місцевим господарським судом.

Також колегією суддів враховано, що реєстрація зазначеного клопотання відбулася після закінчення підготовчого засідання, однак дана обставина не може ставитися у вину позивачеві, оскільки останній звернувся із відповідною заявою до суду до початку засідання.

При цьому, відповідно до Інструкції з діловодства в місцевих та апеляційних судах України, затвердженої Наказом Державної судової адміністрації України від 20.08.2019 №814 та Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого Рішенням Ради суддів України від 26.11.2010 №30, обов`язок щодо своєчасної реєстрації вхідної кореспонденції, зокрема, процесуальних документів по справі у день її слухання, покладено на структурний підрозділ суду - канцелярію.

Крім того, враховуючи положення частини 1 статті 9 Конституції України та беручи до уваги ратифікацію Законом України від 17.07.1997 №475/97-ВР Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Першого протоколу та протоколів №2,4,7,11 до Конвенції та прийняття Закону України від 23.02.2006-IV (3477-15) "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", суди також повинні застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод (Рим, 04.11.1950) та рішення Європейського суду з прав людини як джерело права.

Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 31.05.2016 у справі "Tence v. Slovenia", №37242/14 вказав, що будь-які перебої в роботі електронної системи документообігу, внаслідок чого заяви та додані до них додатки не змогли надійти до суду, повинні тлумачитися на користь особи, яка зробила все, що від неї залежало, для належного виконання своїх обов`язків.

Суд апеляційної інстанції зауважує, що ніхто не може бути протиправно обмежений у праві на доступ до правосуддя, яке охоплює можливість особи ініціювати судовий розгляд та брати безпосередню участь у судовому процесі, або протиправно позбавлений такого права. Відмова суду в прийнятті позовних заяв, скарг, оформлених відповідно до процесуального закону, є порушенням права на судовий захист, яке згідно статті 64 Конституції України не може бути обмежене, навіть в умовах воєнного стану.

Крім цього, колегією суддів враховано ту обставину, що ПАТ "Мотор Січ" тричі зверталося до місцевого господарського суду з клопотаннями про участь його представника у засіданні у режимі відеоконференції поза межами приміщення суду (через інший суд), однак ухвалами місцевого господарського суду у зазначених клопотаннях було відмовлено з посиланням на відсутність у суду технічної можливості проведення відеоконференції. Водночас, суд наголошував позивачеві про наявну у нього можливість брати участь у засіданні у режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів у системі "EasyCon".

Відповідно до частини 1, 3 статті 197 ГПК України учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язковою.

Учасники справи беруть участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів та електронного підпису згідно з вимогами Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положень, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Судом апеляційної інстанції встановлено, що з 05.10.2021 почала офіційно функціонувати підсистема (модуль) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи - підсистема відеоконференцзв`язку, а тому зазначення судом першої інстанції у своїх ухвалах про можливість позивача брати участь у засіданнях з використанням власних технічних засобів у системі "EasyCon" не відповідали положенням процесуального закону.

Оскільки судом першої інстанції не враховано відсутність у позивача технічної можливості брати участь в режимі відеоконференції поза приміщенням суду з використанням власних технічних засобів, а також клопотання ПАТ "Мотор Січ" про розгляд справи без його участі, місцевий господарський суд дійшов передчасного висновку про наявність підстав для залишення позову без розгляду.

За приписами частини 3 статті 271 ГПК України у випадках скасування судом апеляційної інстанції ухвали про залишення позову без розгляду справа передається на розгляд суду першої інстанції.

Відповідно до пункту 6 частини 1 статті 275 ГПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Згідно з пунктом 4 частини 1 статті 280 ГПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Залишаючи позов ПАТ "Мотор Січ" у справі №910/4307/23 без розгляду, Господарський суд міста Києва припустився порушення норм процесуального права, що призвело до постановлення помилкової ухвали.

За вищенаведених обставин у їх сукупності, колегія суддів дійшла висновку про наявність правових підстав для скасування ухвали Господарського суду міста Києва від 07.08.2023 у справі №910/4307/23 як такої, що не відповідає фактичним обставинам справи та нормам процесуального права, задоволення апеляційної скарги позивача та направлення справи до Господарського суду міста Києва для продовження розгляду.

Судові витрати за перегляд справи у суді апеляційної інстанції, у зв`язку із задоволенням апеляційної скарги, у відповідності до статті 129 ГПК України, мають бути вирішені судом першої інстанції, за результатом розгляду справи по суті.

Керуючись статтями 253-254, 269, 270-271, 275-284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства "Мотор Січ" на ухвалу Господарського суду міста Києва від 07.08.2023 у справі №910/4307/23 задовольнити.

2. Ухвалу Господарського суду міста Києва від 07.08.2023 у справі №910/4307/23 скасувати.

3. Справу №910/4307/23 направити до Господарського суду міста Києва для продовження розгляду.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду в порядку та в строк, передбачені статтями 287-289 ГПК України.

Повний текст постанови складено 21.11.2023.

Головуючий суддя А.О. Мальченко

Судді О.В. Агрикова

Т.П. Козир