УХВАЛА

м. Київ

23.11.2023Справа № 910/12903/23

За позовом ОСОБА_1 (Запорізька обл., Великобілозерський р-н, с. Гюнівка)

до Акціонерного товариства "Банк Кредит Дніпро" (м. Київ)

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача: Селянське (фермерське) господарство "Злагода" (Запорізька область, Великобілозерський район, село Гюнівка)

про визнання недійсним договору поруки,

Суддя Ващенко Т.М.

Секретар судового засідання Шаповалов А.М.

Представники учасників справи: не викликались.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

ОСОБА_1 звернувся до Господарського суду міста Києва з позовом до Акціонерного товариства "Банк Кредит Дніпро" про визнання недійсним Договору поруки № 221121-П/1 від 22.11.2021, укладеного в забезпечення виконання зобов`язань позичальника - Селянського (фермерського) господарства "Злагода" за кредитним договором №221121-КЛН/1 від 22.11.2021, укладеним з відповідачем.

Позовні вимоги обґрунтовані вчиненням оспорюваного правочину під випливом тяжкої обставини, на вкрай невигідних умовах та під впливом обману.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 18.08.2023 позовну заяву залишено без руху, встановлено позивачу строк і спосіб усунення виявлених недоліків.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 11.09.2023 відкрито провадження у справі №910/12903/23, постановлено її розгляд здійснювати за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання на 10.10.2023, а також залучено до участі у справі Селянське (фермерське) господарство "Злагода" третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача, а також витребувано докази від Акціонерного товариства "Мегабанк".

20.09.2023 позивач подав пояснення по справі.

20.09.2023 від відповідача надійшов відзив а позовну заяву.

26.09.2023 від Акціонерного товариства "Мегабанк" надійшли витребувані судом матеріали.

02.10.2023 до Господарського суду міста Києва від відповідача надійшли заперечення по справі.

02.10.2023 до суду надійшла відповідь на відзив.

05.10.2023 від позивача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

10.10.2023 суд без виходу до нарадчої кімнати постановив ухвалу про оголошення перерви в підготовчому засіданні до 24.10.2023.

19.10.2023 від позивача надійшла заява про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних заходів.

Ухвалою від 23.10.2023 суд задовольнив означену заяву та забезпечив участь у підготовчому засіданні 24.10.2023 представника ОСОБА_1 - адвоката Кавчука Андрія Вікторовича, в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних заходів.

24.10.2023 представник позивача - адвокат Кавчук Андрій Вікторович, не забезпечив підключення до Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи та не вийшов на зв`язок із судом, тож у це підготовче засідання представник позивача, належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, не з`явився, про причини неявки суд не повідомив. Зазначене не перешкоджає розгляду справи відповідно до ст. ст.183, 202 ГПК України.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 24.10.2023 суд без виходу до нарадчої кімнати постановив ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті на 07.11.2023.

06.11.2023 позивач подав до суду заяву про зміну підстав позову.

07.11.2023 суд без виходу до нарадчої кімнати постановив ухвалу про оголошення перерви в судовому засіданні до 23.11.2023.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 08.11.2023 відмовлено в задоволенні заяви ОСОБА_1 про поновлення пропущеного процесуального строку для подання заяви про зміну підстав позову, заяву ОСОБА_1 від 06.11.2023 про зміну підстав позову залишено без розгляду.

У судовому засіданні 23.11.2023 представник ОСОБА_1 - адвокат Кавчук Андрій Вікторович, повідомив про подання ним до початку судового засідання заяви про відвід судді Ващенко Т.М. від розгляду даної справи та просив її задовольнити.

Судом встановлено відсутність зареєстрованої відділом діловодства суду заяви про відвід судді від розгляду справи, на час проведення судового засідання, у зв`язку чим означене усне клопотання позивача судом залишено без розгляду.

Після проголошення ухвали про залишення усного клопотання представника позивача про відвід судді без розгляду, адвокат Кавчук Андрій Вікторович оголосив, що він не довіряє цьому складу суду та від`єднався від відеоконференції (залишив зал судового засідання) до закінчення судового засідання.

Секретар судового засідання об 11:34 год., після від`єднання адвоката Кавчука Андрія Вікторовича, запрошував його до відеоконференції для продовження судового засідання, проте даний представник перебував офлайн та на зв`язок із судом не вийшов.

Далі, після закінчення судового засідання відділом діловодства Господарського суду міста Києва зареєстровано подану представником ОСОБА_1 - адвокатом Кавчуком Андрієм Вікторовичем, заяву про відвід судді Ващенко Т.М. від розгляду даної справи.

Розглянувши означену заяву, суд дійшов висновку про залишення її без розгляду, виходячи з наступного.

В обґрунтування заяви про відвід судді представник позивача вказує, що ухвалою Господарського суду міста Києва від 11.09.2023 відкрито провадження у цій справі, справу вирішено розглядати за правилами загального позовного провадження.

Строк здійснення підготовчого провадження у цій справі визначено до 10.11.2023.

Однак, ухвалою Господарського суду м. Києва від 24.10.2023 підготовче засідання закрите, справу № 910/12903/23 призначено до судового розгляду по суті на 07.11.2023 о 14:30 год.

Підготовче засідання у справі головуючий суддя Ващенко Тетяна Миколаївна здійснювала без участі позивача та його представника.

Головуючий суддя Ващенко Т.М. не виконала завдання підготовчого провадження, а саме:

"1. остаточно не визначено предмет спору та характер спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу, зокрема не не зясовано чи пітримує Позивач позовні вимоги, не надано можливість представнику Позивача подати до суду заяву про зміну підстав позову.

2. не визначено обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів, зокрема щодо повноважент особи, яка підписала Договір поруки від Відповідача, та документів, на підставі яких такий договір підписано.

3. не вирішено відводів, зокрема головуюча суддя ВАЩЕНКО Т.М. не зясувала чи є відводи у Позивача та його представника

4. не з`ясовано позицію Позивача та його представника щодо порядку розгляду справи.

5. не вчинено інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті, зокрема , не зясовано чи є клопотання та заяви Позивача і його представника, які підлягають розгляду на стадії підготовчого провадження".

Заявник вказує, що представник позивача не мав можливості взяти участь у судовому засіданні, призначеному на 10.10.2023, у зв`язку із зайнятістю в іншому судовому процесі, а тому подав до суду клопотання про відкладення розгляду справи. Суд визнав причини неявки поважними та відклав розгляд справи на 24.10.2023.

Також адвокат Кавчук Андрій Вікторович стверджує, що "24.10.2023 Представник Позивача не був приєднаний до судового засідання в режимі відеоконференції через технічні причини".

Станом на 24.10.2023 строк проведення підготовчого засідання ще не завершився, а тому, на думку адвоката Кавчука Андрія Вікторовича, суд зобов`язаний був відкласти розгляд справи.

Також заявник вважає, що відповідно до ч. 4 ст. 202 ГПК України суддя повинна була залишити позовну заяву без розгляду у зв`язку з неявкою позивача та його представника, а не закривати підготовче засідання і призначати справу до судового розгляду.

Адвокат Кавчук Андрій Вікторович зазначає, що "вказані обставини та порушення норм процесуального права, викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності головуючої судді ВАЩЕНКО Т.М., що є підставою для відводу відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 35 ГПК України".

Також заявник у заяві про відвід судді зазначає, що "07.11.2023, коли представник Позивача вперше брав участь в в судовому засіданні в цій справі, головуюча суддя ВАЩЕНКО Т.М. не зясувала питання відводу головуючій судді, секретарю тощо.

Під час судового засідання 07.11.2023 головуюча суддя ВАЩЕНКО Т.М. заявила, що справа має економічний характер, а тому потребує швидкого вирішення. Процесуальні норми ГПК України не відносять цю категорію спорів до справ економічного характеру і не встановлюють спеціальних строків їх розгляду. Такі висловлювання головуючої судді ВАЩЕНКО Т.М. та передчасне закриття підготовчого провадження можуть свідчити про пряму чи побічну заінтересованість у результаті розгляду справи, що є підставою для відводу згідно з п. 3. ч. 1 ст. 35 ГПК України".

Статтею 129 Конституції України встановлено, що суддя, здійснюючи правосуддя, є незалежним та керується верховенством права.

Відповідно до частини 2 статті 39 Господарського процесуального кодексу питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу.

Підстави для відводу (самовідводу) судді визначені у статті 35 ГПК України.

За частиною 1 статті 35 ГПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Відповідно до частини 2 цієї статті Кодексу суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 36 цього Кодексу.

У той же час положеннями частини 4 статті 35 ГПК України передбачено, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Однак подана адвокатом Кавчуком Андрієм Вікторовичем заява про відвід судді Ващенко Т.М. від розгляду даної справи обґрунтована його незгодою з постановленими судом процесуальними рішеннями та встановленим судом порядком розгляду справи і проведення засідань суду.

Обґрунтування заяви про відвід судді тим, що за словами судді Ващенко Т.М. ця справа має економічний характер, а тому потребує швидкого вирішення, і на думку представника позивача "… такі висловлювання головуючої судді ВАЩЕНКО Т.М. та передчасне закриття підготовчого провадження можуть свідчити про пряму чи побічну заінтересованість у результаті розгляду справи, що є підставою для відводу згідно з п. 3. ч. 1 ст. 35 ГПК України", не відповідає статті 35 ГПК України, а також принципам і завданням господарського судочинства.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про те, що наведені твердження заявника є безпідставними, необґрунтованими та такими, що не узгоджуються з визначеними процесуальним законом підставами для відводу судді.

Слід також зазначити, що частиною 3 статті 38 ГПК України встановлено, що відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Самовідвід може бути заявлений не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Підготовче провадження у даній справі закрито протокольною ухвалою суду від 24.10.2023, про що представник ОСОБА_1 - адвокат Кавчук Андрій Вікторович, був повідомлений ухвалою від цієї ж дати, яку він отримав засобами поштового зв`язку 30.10.2023, згідно з рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення №056, а також 01.11.2023 - шляхом доставки цієї ухвали до його електронного кабінету.

Про обізнаність адвоката Кавчука Андрія Вікторовича із призначенням судового засідання на 07.11.2023 також свідчить зміст його заяви від 02.11.2023 про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Таким чином, адвокат Кавчук Андрій Вікторович із підстав для відводу, що стосуються закриття підготовчого провадження і призначення справи до судового розгляд по суті, мав подати свою заяву щонайпізніше 03.11.2023 (прийнявши до уваги дату отримання ним ухвали від 24.10.2023 в електронному кабінеті).

Натомість така заява була подана ним лише в день судового засідання 23.11.2023.

Наведене свідчить про умисне затягування представником позивача розгляду даної справи.

При цьому судом враховано також те, що 06.11.2023 позивач подав до суду заяву про зміну підстав позову, розглянувши яку, суд встановив наступне:

"…В силу приписів ч. 3 ст. 46 Господарського процесуального кодексу України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Згідно зі статтею 162 Господарського процесуального кодексу України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Позовна заява повинна містити, зокрема, зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову. У позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.

Отже, позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Відтак зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Процесуальний закон надає позивачу можливість змінити підставу позову лише до закінчення підготовчого провадження.

Так, відповідно до ст. 177 ГПК України завданнями підготовчого провадження є, зокрема, остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу. Підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання. Підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. У виняткових випадках для належної підготовки справи для розгляду по суті цей строк може бути продовжений не більше ніж на тридцять днів за клопотанням однієї із сторін або з ініціативи суду.

У підготовчому засіданні 24.10.2023 суд встановив виконання завдань підготовчого провадження та постановив ухвалу про його закриття і призначення справи до судового розгляду по суті.

Статтею 207 ГПК України встановлено, що під час розгляду справи по суті головуючий з`ясовує, чи мають учасники справи заяви чи клопотання, пов`язані з розглядом справи, які не були заявлені з поважних причин в підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом, та вирішує їх після заслуховування думки інших присутніх у судовому засіданні учасників справи. Суд залишає без розгляду заяви та клопотання, які без поважних причин не були заявлені в підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом.

За приписами ст. 118 ГПК України право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку. Заяви, скарги і документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Статтею 119 ГПК України унормовано, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, без повідомлення учасників справи. Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подані заява, скарга, документи тощо), стосовно якої пропущено строк. Про поновлення або продовження процесуального строку суд постановляє ухвалу. Про відмову у поновленні або продовженні процесуального строку суд постановляє ухвалу, яка не пізніше наступного дня з дня її постановлення надсилається особі, яка звернулася із відповідною заявою. Ухвалу про відмову у поновленні або продовженні процесуального строку може бути оскаржено у порядку, встановленому цим Кодексом.

З наведених норм законодавства слідує, що встановлений законом процесуальний строк для вчинення певної дії може бути поновлено судом лише у разі наявності поважних причин, які перешкоджали вчиненню такої дії в межах встановленого строку.

У той же час підставою для подання заяви про зміну підстав позову лише 06.11.2023 позивачем зазначено встановлення ним після закриття підготовчого провадження додаткових обставин, які свідчать про недійсність оспорюваного договору.

Судом встановлено, що матеріали справи не містять доказів наявності будь-яких об`єктивних причин, які б свідчили про реальну неможливість належного визначення позивачем всіх підстав позову під час підготовки позовної заяви.

За таких обставин суд вважає, що подання позивачем даної заяви спрямовано не на реальний захист прав чи інтересів позивача, а на затягування розгляду даної справи, що не допускається законом".

З наведених підстав ухвалою Господарського суду міста Києва від 08.11.2023 відмовлено в задоволенні заяви ОСОБА_1 про поновлення пропущеного процесуального строку для подання заяви про зміну підстав позову, заяву ОСОБА_1 від 06.11.2023 про зміну підстав позову залишено без розгляду.

У резолютивній частині цієї ухвали суд роз`яснив позивачу, що вона набрала законної сили 08.11.2023 та може бути оскаржена в порядку та строк, встановлені ст. ст. 254-256 Господарського процесуального кодексу України.

Станом на 23.11.2023 у Господарського суду міста Києва відсутні відомості про оскарження позивачем означеної ухвали в апеляційному порядку.

Таким чином, в ухвалі Господарського суду міста Києва від 08.11.2023 суд вказав, що подання позивачем даної заяви спрямовано не на реальний захист прав чи інтересів позивача, а на затягування розгляду даної справи.

Стаття 43 ГПК України встановлює неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Положення цієї статті встановлюють, що учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню господарського судочинства, зокрема:

1) подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, спрямованих на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення;

2) подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями;

3) подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер;

4) необґрунтоване або штучне об`єднання позовних вимог з метою зміни підсудності справи, або завідомо безпідставне залучення особи як відповідача (співвідповідача) з тією самою метою;

5) укладення мирової угоди, спрямованої на шкоду правам третіх осіб, умисне неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі.

Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Врахувавши спрямованість дій позивача на затягування розгляду справи, що вже встановлено в ухвалі Господарського суду міста Києва від 24.10.2023, подання представником позивача надуманої заяви про відвід судді з порушенням встановлених статтею 38 ГПК України строків для її подання, свідчить про зловживання позивачем його процесуальними правами.

Відповідно до частини 3 статті 43 ГПК України якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Оскільки подання представником позивача - адвокатом Кавчуком Андрієм Вікторовичем, 23.11.2023 заяви про відвід судді визнано зловживанням процесуальними правами, суд на підставі ч. 3 ст. 43 ГПК України залишає цю заяву без розгляду та залишає її в матеріалах справи.

Частиною 4 статті 43 ГПК України встановлено, що суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Відповідно до ст. 131 ГПК України заходами процесуального примусу є процесуальні дії, що вчиняються судом у визначених цим Кодексом випадках з метою спонукання відповідних осіб до виконання встановлених в суді правил, добросовісного виконання процесуальних обов`язків, припинення зловживання правами та запобігання створенню протиправних перешкод у здійсненні судочинства. Заходи процесуального примусу застосовуються судом шляхом постановлення ухвали.

Згідно з ч. 1 ст. 132 ГПК України заходами процесуального примусу є:

1) попередження;

2) видалення із залу судового засідання;

3) тимчасове вилучення доказів для дослідження судом;

4) штраф.

Частиною 1 статті 135 ГПК України встановлено, що суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі від одного до десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадках:

1) невиконання процесуальних обов`язків, зокрема ухилення від вчинення дій, покладених судом на учасника судового процесу;

2) зловживання процесуальними правами, вчинення дій або допущення бездіяльності з метою перешкоджання судочинству;

3) неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, або неподання таких доказів без поважних причин;

4) невиконання ухвали про забезпечення позову або доказів, ненадання копії відзиву на позов, апеляційну чи касаційну скаргу, відповіді на відзив, заперечення іншому учаснику справи у встановлений судом строк;

5) порушення заборон, встановлених частиною десятою статті 188 цього Кодексу.

Статтею 2 ГПК України унормовано, що завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі. Основними засадами (принципами) господарського судочинства є: 1) верховенство права; 2) рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; 3) гласність і відкритість судового процесу та його повне фіксування технічними засобами; 4) змагальність сторін; 5) диспозитивність; 6) пропорційність; 7) обов`язковість судового рішення; 8) забезпечення права на апеляційний перегляд справи; 9) забезпечення права на касаційне оскарження судового рішення у визначених законом випадках; 10) розумність строків розгляду справи судом; 11) неприпустимість зловживання процесуальними правами; 12) відшкодування судових витрат сторони, на користь якої ухвалене судове рішення.

Оскільки судом встановлено факт зловживання позивачем процесуальними правами, з метою спонукання його до виконання встановлених в суді правил, добросовісного виконання процесуальних обов`язків, припинення зловживання правами та запобігання створенню протиправних перешкод у здійсненні судочинства, суд дійшов висновку про застосування заходів процесуального примусу у вигляді накладення на позивача штрафу на підстави ч. 1 ст. 135 ГПК України в розмірі одного розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 2 684,00 грн.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 35-39, 42-46, 131, 132, 135, 162, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва, -

УХВАЛИВ:

1. Визнати подання 23.11.2023 представником ОСОБА_1 - адвокатом Кавчуком Андрієм Вікторовичем, заяви про відвід судді Ващенко Т.М. від розгляду справи №910/12903/23, зловживанням процесуальними правами.

2. Заяву представника ОСОБА_1 - адвоката Кавчука Андрія Вікторовича про відвід судді Ващенко Т.М. від розгляду справи №910/12903/23 залишити без розгляду та залишити її в матеріалах справи.

3. Застосувати до ОСОБА_1 захід процесуального примусу у вигляді штрафу в розмірі одного розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 2 684,00 грн.

4. На підставі даної ухвали стягнути з ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) у дохід Державного бюджету України (стягувач - Державна судова адміністрація України, 01021, м. Київ, вул. Липська, 18/5; ідентифікаційний код 26255795) 2 684 (дві тисячі шістсот вісімдесят чотири) грн 00 коп. штрафу.

5. Дана ухвала в частині пункту 4 її резолютивної частини є виконавчим документом відповідно до Закону України "Про виконавче провадження, набирає чинності з дати її підписання (23.11.2023) та може бути пред`явлена до виконання протягом трьох місяців - до 23.02.2024.

6. Стягувачем за даною ухвалою є: Державна судова адміністрація України (01021, м. Київ, вул. Липська, 18/5; ідентифікаційний код 26255795).

Боржником за даною ухвалою є: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ).

Ухвала набрала законної сили 23.11.2023 та може бути оскаржена в порядку та строк, встановлені ст. ст. 254-256 Господарського процесуального кодексу України.

Суддя Т.М. Ващенко