ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"30" жовтня 2023 р. Справа№ 910/17955/21

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Ходаківської І.П.

суддів: Демидової А.М.

Владимиренко С.В.

за участю секретаря судового засідання: Зозулі Н.М.

за участю представників:

від позивача: не з`явився

від відповідача: Сьомочкіна О.С.

від скаржника: Рудницький Ю.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу

приватного виконавця Павлюка Назара Васильовича

на ухвалу господарського суду міста Києва від 23.05.2023 (повний текст складений 29.05.2023)

за скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "Авіакомпанія Скайап" на дії приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Павлюка Назара Васильовича у виконавчому провадженні ВП № 69947706

про визнання дій приватного виконавця незаконними, зупинення реалізації майна, визнання оцінки недійсною

у справі № 910/17955/21 (суддя Головіна К. І.)

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Лендгруп"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Авіакомпанія Скайап"

про стягнення 12 293 509,42 грн

В С Т А Н О В И В :

В листопаді 2021 року Товариство з обмеженою відповідальністю "Лендгруп" (далі - ТОВ "Лендгруп"; позивач) звернулося з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Авіакомпанія Скайап" (далі - ТОВ "Авіакомпанія Скайап"; відповідач) про стягнення заборгованості у загальному розмірі 12 293 509,42 грн, з яких: 9 934 308,40 грн - заборгованість за поставлене паливо, 1 562 278,97 грн - інфляційні втрати та 796 922,05 грн - 3% річних.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідач порушив умови договору поставки №01-11/18-1 від 01.11.2018 в частині повної та своєчасної сплати вартості поставленого товару, внаслідок чого у нього утворилась заборгованість.

Рішенням господарського суду міста Києва від 16.08.2022, залишеним без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 06.12.2022 та постановою Верховного Суду від 21.03.2023, позов задоволено. Стягнуто з відповідача на користь позивача заборгованість за поставлене паливо у сумі 9 934 308, 40 грн, інфляційні втрати у сумі 1 562 278,97 грн, 3 % річних у сумі 796 922, 05 грн, судовий збір у сумі 184 402,64 грн та витрати на правничу допомогу у сумі 280 870, 19 грн.

Господарським судом міста Києва на виконання рішення ТОВ "Лендгруп" 21.09.2022 виданий відповідний наказ.

У березні 2023 ТОВ "Авіакомпанія Скайап" (далі - ТОВ "Авіакомпанія Скайап", боржник) звернулось до господарського суду міста Києва зі скаргою на дії приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Павлюка Назара Васильовича у виконавчому провадженні №69947706.

Скарга обґрунтована тим, що на примусовому виконанні у приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Павлюка Н.В. перебуває рішення Господарського суду міста Києва від 16.08.2022 про стягнення заборгованості з ТОВ "Авіакомпанія Скайап" у виконавчому провадженні №69947706. У березні 2023 на адресу боржника надійшло повідомлення приватного виконавця № 1903 від 01.03.2023 про результати визначення вартості майна, а саме корпоративних прав боржника - частки в розмірі 100 % у статутному капіталі ТОВ "Скай-Стрім". До повідомлення було додано копію звіту про оцінку вказаного майна суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання ТОВ "Ріалті-О", відповідно до якого вартість частки боржника у статутному капіталі ТОВ "Скай-Стрім" становить 5 000,00 грн. Скаржник не погоджується з такою оцінкою майна та вказує на значне заниження суб`єктом оціночної діяльності його вартості, оскільки оцінювання було проведене з порушенням строку, визначеного ст. 22 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю", без застосування підходів та методів оцінки, передбачених національними стандартами з оцінки, вартість майна була визначена на підставі статей студентів та журналістів за неактуальними даними без перевірки викладених у них фактів та без проведення фактичного огляду об`єкта оцінки.

У скарзі ТОВ "Авіакомпанія Скайап" просить суд: визнати незаконними дії приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Павлюка Н. В. щодо визначення вартості майна - частки боржника у статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю "Скай-Стрім"; визнати недійсною оцінку, оформлену звітом про оцінку майна суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання ТОВ "Ріалті-О" (оцінювач Якимчук О. П., кваліфікаційне свідоцтво оцінювача № 0-152С від 19.06.2001).

Ухвалою господарського суду міста Києва від 23.05.2023, яка є предметом апеляційного оскарження, задоволено скаргу ТОВ "Авіакомпанія Скайап" на дії приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Павлюка Назара Васильовича у виконавчому провадженні ВП № 69947706. Визнано незаконними дії приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Павлюка Н. В. щодо визначення вартості майна - частки боржника у статутному капіталі ТОВ "Скай-Стрім". Визнано недійсною оцінку, оформлену звітом про оцінку майна суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання ТОВ "Ріалті-О" (оцінювач Якимчук О. П., кваліфікаційне свідоцтво оцінювача № 0-152С від 19.06.2001).

Місцевий суд виходив з того, що оцінка майна в межах виконавчого провадження № 69947706 була проведена оцінювачем з порушенням Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні", Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю", Національного стандарту № 1 "Загальні засади оцінки майна і майнових прав", затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 1440 від 10.09.2003, що вплинуло на результати оцінки, оформлені звітом про оцінку майна суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання ТОВ "Ріалті-О" (оцінювач Якимчук О. П.).

Приватний виконавець Павлюк Назар Васильович не погодився із ухвалою господарського суду міста Києва від 23.05.2023 та оскаржив її до Північного апеляційного господарського суду, в якій просив суд її скасувати та ухвалити нове рішення, яким відмовити в задоволенні скарги на дії приватного виконавця Павлюка Н.В.

Апеляційна скарга обґрунтована посиланням на те, що:

оскаржена ухвала не відповідає висновкам Великої Палати Верховного Суду, викладеним у постанові від 20.03.2019 у справі №821/197/18/4440/16, від 12.06.2019 у справі № 308/12150/16-ц, Верховного Суду у постанові від 15.10.2020 у справі №917/628/17, від 14.02.2022 у справі №463/11863/20;

місцевим судом було відмовлено у задоволенні клопотання приватного виконавця про залучення оцінювача до участі у розгляді скарги тим самим протиправно позбавлено особу оцінювача можливості здійснити судовий захист своїх прав та охоронюваних законом інтересів, надати доводи і роз`яснення місцевому суду з питань оцінки майна, яка ним була проведена;

відсутність даних про огляд не є тією обставиною, з якою законодавство пов`язує можливість визнання протиправним і скасування звіту про оцінку майна.

У відзиві на апеляційну скаргу ТОВ "Авіакомпанія Скайап" просило суд відмовити в її задоволенні, посилаючись на її безпідставність.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 21.08.2023 у складі колегії суддів: Ходаківської І.П. - головуючої, Демидової А.М., Владимиренко С.В. відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою приватного виконавця Павлюка Назара Васильовича на ухвалу господарського суду міста Києва від 23.05.2023 у справі №910/17955/21 та призначено її до розгляду на 04.10.2023.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 04.10.2023 розгляд справи відкладено на 30.10.2023 та продовжено строк її розгляду.

У судовому засіданні (в режимі відеоконференції) представник скаржника просив апеляційну скаргу задовольнити, скасувати оскаржену ухвалу суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким відмовити в задоволенні скарги на дії приватного виконавця Павлюка Н.В.

У судовому засіданні представник ТОВ "Авіакомпанія Скайап" просив апеляційну скаргу відхилити, а оскаржену ухвалу місцевого суду - залишити без змін.

У судове засідання ТОВ "Лендгруп" явку свого представника не забезпечило. Враховуючи, що розгляд справи вже відкладався і явка представників у судове засідання не визнавалась обов`язковою, з метою дотримання принципу розумності строків розгляду справи суд дійшов висновку про можливість розгляду справи за відсутності представника ТОВ "Лендгруп", повідомленого належним чином про дату, час і місце розгляду справи.

Щодо клопотання скаржника про долучення доказів (рецензії на звіт про оцінку частки "Авіакомпанія Скайап", яка становить 100 % статутного капіталу ТОВ "СКАЙ-СТРІМ" від 30.05.2023).

Відповідно до імперативних положень частини третьої статті 269 ГПК України докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

Наведені положення передбачають наявність таких критеріїв для вирішення питання про прийняття судом апеляційної інстанції додаткових доказів, як "винятковість випадку" та "причини, що об`єктивно не залежать від особи" і тягар доведення покладений на учасника справи, який звертається з відповідним клопотанням (заявою) (такий висновок викладено у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 13.04.2021 у справі № 909/722/14).

Системний аналіз статей 80, 269 ГПК України свідчить про те, що докази, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, повинні існувати на момент звернення до суду з відповідним позовом, і саме на позивача покладено обов`язок подання таких доказів одночасно з позовною заявою. Єдиний винятковий випадок, коли можливим є прийняття судом (у тому числі апеляційної інстанції) доказів з порушенням встановленого строку, це наявність об`єктивних обставин, які унеможливлюють своєчасне вчинення такої процесуальної дії (наприклад, якщо стороні не було відомо про існування доказів), тягар доведення яких також покладений на учасника справи (схожий висновок викладено у постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 06.02.2019 у справі №916/3130/17, від 26.02.2019 у справі №913/632/17, від 18.06.2020 у справі №909/965/16).

В своєму клопотанні скаржник посилається на доказ, який датований вже після постановлення оскарженої ухвали судом першої інстанції, тобто доказ, якого взагалі не існувало на момент розгляду скарги судом першої інстанції.

Така обставина, як відсутність існування доказів на момент прийняття рішення суду першої інстанції взагалі виключає можливість прийняття судом апеляційної інстанції додаткових доказів (нових) у порядку, передбаченому статтею 269 ГПК України, незалежно від причин неподання стороною таких доказів. Навпаки саме допущення такої можливості судом апеляційної інстанції матиме наслідком порушення зазначеної норми процесуального права, а також принципу правової визначеності, ключовим елементом якої є однозначність та передбачуваність правозастосування, а отже, системність і послідовність у діяльності відповідних органів, насамперед судів. Такі правові висновки викладено у постановах Верховного Суду від 25.04.2018 у справі № 911/3250/16, від 06.02.2019 у справі № 916/3130/17, від 26.02.2019 у справі № 913/632/17, від 06.03.2019 у справі № 916/4692/15, від 11.09.2019 у справі № 922/393/18.

Враховуючи наведене, суд апеляційної інстанції відмовляє у задоволенні клопотання скаржника про долучення доказу до матеріалів справи.

Предметом апеляційного перегляду є ухвала суду першої інстанції, якою задоволено скаргу ТОВ "Авіакомпанія Скайап" (боржника) на дії приватного виконавця Павлюка Н.В. щодо визначення вартості майна (частки боржника у статутному капіталі ТОВ "Скай-Стрім").

Як вже зазначалось, рішенням господарського суду міста Києва від 16.08.2022, залишеним без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 06.12.2022 та постановою Верховного Суду від 21.03.2022, позов ТОВ "Лендгруп" задоволено, стягнуто з ТОВ "Авіакомпанія Скайап" заборгованість в сумі 9 934 308, 40 грн., інфляційні втрати в сумі 1 562 278,97 грн., 3 % річних в сумі 796 922, 05 грн., судовий збір в сумі 184 402,64 грн. та витрати на правничу допомогу у сумі 280 870, 19 грн.

21.09.2022 на виконання зазначеного судового рішення господарським судом міста Києва був виданий відповідний наказ, який у подальшому пред`явлений стягувачем до приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Павлюка Н. В. на примусове виконання.

Із матеріалів справи вбачається, що за вищевказаною заявою стягувача постановою приватного виконавця Павлюка Н. В. було відкрите виконавче провадження № 69947706 та постановою від 28.09.2022 - накладено арешт на частку боржника у ТОВ "Скай-Стрім", яка належить ТОВ "Авіакомпанія Скайап" в межах суми стягнення з урахуванням основної винагороди приватного виконавця та витрат виконавчого провадження (14 034 920,48 грн). Цією ж постановою ТОВ "Скай-Стрім" було зобов`язане надати відомості, необхідні для розрахунку вартості частки боржника, документи фінансової звітності, інші документи, необхідні для визначення вартості частки боржника, протягом 30 днів з дня одержання постанови. Вказана постанова була направлена ТОВ "Авіакомпанія Скайап" та ТОВ "Скай-Стрім".

Місцевим судом встановлено, що сторони не дійшли згоди з приводу вартості арештованого майна боржника, у зв`язку з чим приватний виконавець 24.01.2023 виніс постанову про призначення у виконавчому провадженні суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання ТОВ "Ріалті-О" (сертифікат суб`єкта оціночної діяльності №40/20, виданий Фондом державного майна України), якою зобов`язано ТОВ "Ріалті-О" надати звіт про визначення вартості частки боржника у ТОВ "Скай-Стрім". Також суб`єкт оціночної діяльності був попереджений приватним виконавцем про кримінальну відповідальність за надання завідомо неправдивого звіту з питань, що містяться в постанові.

На виконання постанови приватного виконавця Павлюка Н. В. суб`єктом оціночної діяльності ТОВ "Ріалті-О" (оцінювач Якимчук О. П.) був підготований звіт про оцінку вартості частки ТОВ "Авіакомпанія Скайап", яка становить 100 % статутного капіталу у ТОВ "Скай-Стрім", та її вартість визначена у 5 000,00 грн. станом на 31.01.2023.

06.03.2023 вказаний звіт про оцінку вартості частки, разом з повідомленням про результати визначення вартості майна № 1903 від 01.03.2023, надійшов на адресу ТОВ "Авіакомпанія Скайап".

Звертаючись до суду з даною скаргою, ТОВ "Авіакомпанія Скайап" вважає, що вартість майна у вказаному звіті є суттєво заниженою суб`єктом оціночної діяльності, дата оцінки не відповідає вимогам Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю", оцінювачем не використано підходів та методів оцінки, передбачених національними стандартами з оцінки, а передача приватним виконавцем майна на реалізацію за суттєво заниженою ціною порушує права не лише боржника, а й стягувача, оскільки може завдати істотних збитків у вигляді неотриманого доходу. За таких обставин ТОВ "Авіакомпанія Скайап" просить визнати незаконними дії приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Павлюка Н. В. щодо визначення вартості майна - частки боржника у статутному капіталі ТОВ "Скай-Стрім", а також визнати недійсною оцінку, оформлену звітом про оцінку майна суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання ТОВ "Ріалті-О".

Умови і порядок виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), що відповідно до закону підлягають примусовому виконанню у разі невиконання їх у добровільному порядку, визначаються Законом України "Про виконавче провадження".

Згідно зі ст. 1 Закону України "Про виконавче провадження" виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) - це сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню.

Частиною 1 статті 13 Закону України "Про виконавче провадження" передбачено, що під час здійснення виконавчого провадження виконавець вчиняє виконавчі дії та приймає рішення шляхом винесення постанов, попереджень, внесення подань, складення актів та протоколів, надання доручень, розпоряджень, вимог, подання запитів, заяв, повідомлень або інших процесуальних документів у випадках, передбачених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами.

Згідно з ч.ч. 1-2 статті 18 Закону України "Про виконавче провадження" виконавець зобов`язаний вживати передбачених цим Законом заходів щодо примусового виконання рішень, неупереджено, ефективно, своєчасно і в повному обсязі вчиняти виконавчі дії, а також здійснювати заходи примусового виконання рішень у спосіб та в порядку, які встановлені виконавчим документом і цим Законом.

Відповідно до статей 48, 52 Закону України "Про виконавче провадження" заходами примусового виконання рішень є звернення стягнення на майно боржника, що полягає в його арешті, вилученні та примусовій реалізації. Про звернення стягнення на майно боржника виконавець виносить постанову.

Згідно з п. 15 ч. 3 ст. 18 Закону України «Про виконавче провадження» виконавець під час здійснення виконавчого провадження має право залучати в установленому порядку понятих, працівників поліції, інших осіб, а також експертів, спеціалістів, а для проведення оцінки майна - суб`єктів оціночної діяльності - суб`єктів господарювання.

Частинами 3, 4 статті 57 Закону України "Про виконавче провадження" передбачено, що у разі якщо сторони виконавчого провадження не дійшли згоди щодо визначення вартості майна, визначення вартості майна боржника здійснюється виконавцем за ринковими цінами, що діють на день визначення вартості майна. У разі якщо визначити вартість майна (окремих предметів) складно, виконавець має право залучити суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання для проведення оцінки майна.

Згідно з ч. 5 ст. 57 Закону України «Про виконавче провадження» виконавець повідомляє про результати визначення вартості чи оцінки майна сторонам не пізніше наступного робочого дня після дня визначення вартості чи отримання звіту про оцінку. У разі якщо сторони не згодні з результатами значення вартості чи оцінки майна, вони мають право оскаржити їх у судовому порядку в 10-денний строк з дня отримання відповідного повідомлення. Сторона вважається ознайомленою з результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна, якщо їй надіслано повідомлення про результати визначення вартості чи оцінки майна за адресою, зазначеною у виконавчому документі, або за місцем фактичного проживання чи перебування такої сторони, достовірно встановленим виконавцем.

Звіт про оцінку майна у виконавчому провадженні є дійсним протягом шести місяців з дня його підписання суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання. Після закінчення цього строку оцінка майна проводиться повторно.

Відповідно до статті 33 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні" спори, пов`язані з оцінкою майна, майнових прав, вирішуються в судовому порядку.

Зі змісту наведених норм випливає, що виконавець не наділений повноваженням ставити під сумнів об`єктивність проведеної оцінки, або проводити оцінку нерухомого майна на власний розсуд, а зобов`язаний лише залучити експерта до участі у виконавчому провадженні та повідомити сторонам результати визначення вартості майна.

Отже, визначення вартості майна боржника є процесуальною дією виконавця, тому оскаржити оцінку майна можливо в порядку оскарження рішень та дій виконавців. Вказана позиція викладена Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 20.03.2019 у справі № 821/197/18/4440/16, від 12.06.2019 у справі №308/12150/16-ц.

Як встановлено місцевим судом, з метою визначення вартості майна боржника - частки ТОВ "Авіакомпанія Скайап" у розмірі 100 % статутного капіталу у ТОВ "Скай-Стрім", приватним виконавцем Павлюком Н. В. була винесена постанова про призначення суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання ТОВ "Ріалті-О".

Відповідно до ч. 1 ст. 167 ГК України корпоративні права - це права особи, частка якої визначається у статутному фонді (майні) господарської організації, що включають правомочності на участь цієї особи в управлінні господарською організацією, отримання певної частки прибутку (дивідендів) даної організації та активів у разі ліквідації останньої відповідно до закону, а також інші правомочності, передбачені законом та статутними документами.

Згідно зі ст.ст. 177, 190 ЦК України об`єктами цивільних прав є речі, у тому числі гроші та цінні папери, інше майно, майнові права, результати робіт, послуги, результати інтелектуальної, творчої діяльності, інформація, а також інші матеріальні і нематеріальні блага. Майном як особливим об`єктом вважаються окрема річ, сукупність речей, а також майнові права та обов`язки. Майнові права є неспоживною річчю. Майнові права визнаються речовими правами.

Правові засади здійснення оцінки майна, майнових прав та професійної оціночної діяльності в Україні, її державного та громадського регулювання, забезпечення створення системи незалежної оцінки майна з метою захисту законних інтересів держави та інших суб`єктів правовідносин у питаннях оцінки майна, майнових прав та використання її результатів визначені Законом України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні".

Згідно з частиною 4 статті 3 цього Закону процедури оцінки майна встановлюються нормативно-правовими актами з оцінки майна. У випадках проведення незалежної оцінки майна складається звіт про оцінку майна. Вимоги до звітів про оцінку майна та актів оцінки майна встановлюються відповідно до статті 12 цього Закону.

Поряд з цим, відповідно до статті 53-1 Закону України "Про виконавче провадження", особливості звернення стягнення на частку (частину частки) учасника товариства з обмеженою відповідальністю та учасника товариства з додатковою відповідальністю визначаються Законом України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю".

Так, відповідно до ч.ч. 2, 3, 4 ст. 22 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" у разі звернення стягнення на частку у статутному капіталі товариства на підставі виконавчого документа виконавець повідомляє товариство про намір звернути стягнення на частку учасника товариства (боржника) та надсилає постанову про накладення арешту на частку. Товариство повинне протягом 30 днів з дня одержання такого повідомлення надати відомості, необхідні для розрахунку вартості частки боржника відповідно до частини четвертої цієї статті. З дня одержання повідомлення, передбаченого частиною другою цієї статті, товариство зобов`язане надавати виконавцю та боржнику доступ до документів фінансової звітності, інших документів, необхідних для визначення вартості частки боржника. Протягом 15 днів з дня закінчення строку, визначеного частиною другою цієї статті, суб`єкт оціночної діяльності, якого залучає виконавець на підставі своєї постанови або виконавець здійснює розрахунок вартості частки боржника відповідно до частини восьмої статті 24 цього Закону станом на день, що передував накладенню арешту на частку.

Зі звіту про оцінку майна суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання ТОВ "Ріалті-О" вбачається, що оцінка була проведена станом на 31.01.2023, проте, як встановив суд, постанова про накладення арешту на частку боржника у ТОВ "Скай-Стрім" була винесена приватним виконавцем 28.09.2022.

З урахуванням наведених норм спеціального законодавства оцінка суб`єкта оціночної діяльності мала бути проведена станом на 27.09.2022, а не станом на 31.01.2023, як визначено у спірному звіті ТОВ "Ріалті-О". Зазначені обставини вказують на порушення норм чинного законодавства України суб`єктом оцінювання при визначенні вартості майна боржника - ТОВ "Авіакомпанія Скайап".

Також, відповідно до ст. 11 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні" замовники оцінки повинні забезпечити доступ суб`єкта оціночної діяльності до майна, що підлягає оцінці на законних підставах, отримання ним необхідної та достовірної інформації про зазначене майно для проведення оцінки.

Згідно з ч. 6 ст. 9 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні" положення (національні стандарти) оцінки майна є обов`язковими до виконання суб`єктами оціночної діяльності під час проведення ними оцінки майна всіх форм власності та в будь-яких випадках її проведення.

Таким нормативно-правовим актом з оцінки майна є Національний стандарт № 1 "Загальні засади оцінки майна і майнових прав", затверджений постановою Кабінету Міністрів України № 1440 від 10.09.2003 (далі - Національний стандарт № 1 "Загальні засади оцінки майна і майнових прав"). Національний стандарт № 1 є обов`язковим для застосування під час проведення оцінки майна та майнових прав суб`єктами оціночної діяльності, а також особами, які відповідно до законодавства здійснюють рецензування звітів про оцінку майна. Поняття, що вживаються у цьому стандарті, використовуються в інших національних стандартах.

Так, згідно з п. 50 Національного стандарту № 1 "Загальні засади оцінки майна і майнових прав" проведенню незалежної оцінки майна передує підготовчий етап, на якому здійснюється ознайомлення з об`єктом оцінки.

Відповідно до п. 51 Національного стандарту №1 "Загальні засади оцінки майна і майнових прав" незалежна оцінка майна проводиться у такій послідовності: - укладення договору на проведення оцінки, - ознайомлення з об`єктом оцінки, збирання та оброблення вихідних даних та іншої інформації, необхідної для проведення оцінки; - ідентифікація об`єкта оцінки та пов`язаних з ним прав, аналіз можливих обмежень та застережень, які можуть супроводжувати процедуру проведення оцінки та використання її результатів; - вибір необхідних методичних підходів, методів та оціночних процедур, що найбільш повно відповідають меті оцінки та обраній базі, визначеним у договорі на проведення оцінки, та їх застосування; - узгодження результатів оцінки, отриманих із застосуванням різних методичних підходів; - складання звіту про оцінку майна та висновку про вартість об`єкта оцінки на дату оцінки; - доопрацювання (актуалізація) звіту та висновку про вартість об`єкта оцінки на нову дату (у разі потреби).

Згідно з п. 56 Національного стандарту № 1 "Загальні засади оцінки майна і майнових прав" звіт про оцінку майна може складатися у повній чи у стислій формі. Звіт про оцінку майна, що складається у повній формі, повинен містити: опис об`єкта оцінки, який дає змогу його ідентифікувати; письмову заяву оцінювача про якість використаних вихідних даних та іншої інформації, особистий огляд об`єкта оцінки (у разі неможливості особистого огляду - відповідні пояснення та обґрунтування застережень і припущень щодо використання результатів оцінки), дотримання національних стандартів оцінки майна та інших нормативно-правових актів з оцінки майна під час її проведення, інші заяви, що є важливими для підтвердження достовірності та об`єктивності оцінки майна і висновку про його вартість.

Отже, підготовці та проведенню незалежної експертизи майна передує ознайомлення з об`єктом оцінки шляхом доступу до нього. Вказана позиція викладена Верховним Судом у постанові від 19.12.2019 у справі № 211/2171/15, від 15.10.2020 у справі № 917/628/17, від 01.10.2020 у справі № 2-2394/10.

Фактичне ознайомлення з майном, яке є предметом оцінки, можливе при доступі оцінювача до цього майна, тобто як зовнішнього огляду, так і внутрішнього.

Проте у матеріалах справи відсутні докази проведення оцінювачем Якимчук О. П. особистого огляду об`єкта оцінки. А оцінювач у своєму звіті особисто зазначив, що огляд об`єкта з виїздом на місце розташування об`єкта оцінки оцінювачем не проводився з посиланням на військовий стан в Україні з 24.02.2022.

У той же час, місцезнаходженням ТОВ "Скай-Стрім" є місто Київ та станом на дату проведення оцінки суб`єктом оціночної діяльності (31.01.2023) доступ до ТОВ "Скай-Стрім" був вільним і оцінювач мав можливість особистого огляду об`єкта оцінки.

Також Національним стандартом № 1 "Загальні засади оцінки майна і майнових прав" визначено, що методичні підходи - це загальні способи визначення вартості майна, які ґрунтуються на основних принципах оцінки, а метод оцінки - це спосіб визначення вартості об`єкта оцінки, послідовність оціночних процедур якого дає змогу реалізувати певний методичний підхід.

Відповідно до п. 15 Національного стандарту № 1 "Загальні засади оцінки майна і майнових прав" методи проведення оцінки, що застосовуються під час визначення ринкової вартості об`єкта оцінки у разі використання порівняльного підходу, повинні ґрунтуватися на результатах аналізу цін продажу (пропонування) на подібне майно.

Згідно з п. 35 вказаного Національного стандарту № 1 оцінка майна проводиться із застосуванням методичних підходів, методів оцінки, які є складовими частинами методичних підходів або є результатом комбінування кількох методичних підходів, а також оціночних процедур.

Відповідно до п. 36, 37 Національного стандарту № 1 "Загальні засади оцінки майна і майнових прав" оцінювач застосовує, як правило, кілька методичних підходів, що найбільш повно відповідають визначеним меті оцінки, виду вартості за наявності достовірних інформаційних джерел для її проведення. Для проведення оцінки майна застосовуються такі основні методичні підходи: витратний (майновий - для оцінки об`єктів у формі цілісного майнового комплексу та у формі фінансових інтересів); дохідний; порівняльний.

У своєму звіті оцінювач вказав, що у зв`язку з відсутністю фінансової звітності підприємства ТОВ "Авіакомпанія Скайап" за 2021, 2022, 2023 роки він не в змозі провести аналіз фінансового стану підприємства та зробити висновок щодо його фінансового стану. Тому у зв`язку з відсутністю підтверджуючих документів щодо основних засобів, нематеріальних активів та зобов`язань підприємства на дату оцінювання, оцінка підприємства буде проведена шляхом підрахунку витрат, здійснених на його створення. Крім того, оцінювачем був зроблений висновок про те, що при розрахунку вартості підприємства неможливо застосувати ні один з підходів для оцінки.

Відповідно до ст. 31 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» оцінювачі та суб`єкти оціночної діяльності зобов`язані забезпечувати об`єктивність оцінки майна, повідомляти замовника про неможливість проведення об`єктивної оцінки у зв`язку з виникненням обставин, які цьому перешкоджають.

У матеріалах справи відсутні будь-які повідомлення оцінювачем Якимчук О. П. замовника оцінки - ТОВ "Лендгруп" про неможливість якісно провести оцінку вартості частки ТОВ "Авіакомпанія Скайап" із застосуванням визначених Національним стандартом № 1 "Загальні засади оцінки майна і майнових прав" методів та підходів.

Разом з тим встановлено, що станом на 31.01.2023 для визначення вартості арештованого майна оцінювачем було взято до уваги статті з журналів за 2018 рік, лютий та жовтень 2021, а також дипломні роботи студентів за 2021 рік, що розміщені у загальному доступі у мережі інтернет та підтверджується наступними посиланнями: https://www.ukrinform.ua/rubric-economy/2431801-v-ukraini-pocalos-obgovorenna-aviacijnoi-transportnoi-strategii-do-2030-roku.html;https://er.nau.edu.ua/handle/NAU/53988; https://er.nau.edu.ua/handle/NAU/53991; https://focus.ua/uk/economics/531963-otkryt-nebo-kogda-iz-aeroportov-ukrainy-poletyatpervye-samolety.

За таких обставин колегія суддів погоджується з висновком місцевого суду, що дані звіту оцінки не відповідають часу її проведення, відповідні дослідження були здійснені оцінювачем без використання підходів та методів оцінки, передбачених Національним стандартом № 1 "Загальні засади оцінки майна і майнових прав", без будь-якої самостійної перевірки достовірності зазначених у звіті даних.

Вказане свідчить про неякісну оцінку майна боржника (корпоративних прав). При цьому в звіті про оцінку оцінювач сам зазначив, що вважає інформацію, зібрану з незалежних джерел якісною, але недостатньою для проведення якісної оцінки.

Зазначені обставини також підтверджуються рецензією на звіт про оцінку вартості частки ТОВ "Авіакомпанія Скайап", виконаної ГО "Всеукраїнська Асоціація фахівців оцінки" на замовлення боржника, у якій рецензенти дійшли висновку, що звіт не відповідає вимогам нормативно-правових актів з оцінки майна, є неякісним та (або) непрофесійним і не може бути використаний.

Доводи стягувача (ТОВ "Лендгруп") про неможливість оцінювача виконати оцінку з урахуванням усіх методів, визначених Національним стандартом № 1 "Загальні засади оцінки майна і майнових прав" з причин ненадання ТОВ "Скай-Стрім" запитуваних у постанові про арешт майна документів, суд до уваги не приймає, враховуючи наступне.

Так, відповідно до ч. 8 ст. 22 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні" якщо товариство не виконає обов`язків відповідно до частини другої чи третьої цієї статті (про надання відомостей, необхідних для розрахунку вартості частки боржника та про надання доступу до документів фінансової звітності, інших документів, необхідних для визначення вартості частки боржника), частка передається на реалізацію на аукціоні в загальному порядку.

Тобто вказана норма визначає подальші дії щодо передачі частки корпоративних прав на аукціон у разі ненадання підприємством необхідних документів, проте, не звільняє оцінювача якісно, з дотриманням визначених Національним стандартом № 1 "Загальні засади оцінки майна і майнових прав" методів та підходів, виконати оцінку об`єкта дослідження.

У той же час ні приватний виконавець, ні стягувач не надали суду належних доказів проведення оцінки майна боржника, з метою продажу його корпоративних прав, із дотриманням вимог чинного законодавства.

За таких обставин, суд першої інтонації дійшов обґрунтованого висновку, що оцінка майна в межах виконавчого провадження № 69947706 була проведена оцінювачем з порушенням Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю", Національного стандарту № 1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 1440 від 10.09.2003, що вплинуло на результати оцінки, оформлені звітом про оцінку майна суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання ТОВ "Ріалті-О" (оцінювач Якимчук О. П.), а тому наявні підстави для визнання її недійсною.

У свою чергу, оскільки визначення вартості майна боржника є процесуальною дією саме приватного виконавця (у тому числі якщо залучений ним суб`єкт оціночної діяльності здійснював відповідні дії) щодо примусового виконання рішення суду, то дії цього приватного виконавця при визначенні вартості майна також визнаються судом неправомірними у зв`язку з тим, що звіт, виконаний оцінювачем, залученим приватним виконавцем до виконавчого провадження, є недійсним з наведених вище підстав.

Допущені державним виконавцем порушення при здійсненні своїх повноважень, передбачених Законом України "Про виконавче провадження", до призначення прилюдних торгів, у тому числі щодо визначення вартості чи оцінки майна, підлягають оскарженню у порядку, передбаченому Законом України "Про виконавче провадження" (такий висновок викладено Великою Палатою Верховного Суду в ухвалі від 17.08.2022 у справі № 661/107/19 (провадження № 14-71цс22)).

З урахуванням наведеного, колегія суддів вважає, що у місцевого суду були достатні правові підстави для задоволення скарги ТОВ "Авіакомпанія Скайап".

Щодо доводів скаржника про непроведення огляду майна, у постанові від 15.10.2020 у справі № 917/628/17, на яку посилається сам скаржник, Верховний Суд за результатами касаційного перегляду постанови апеляційного суду залишив її без змін, погодившись з тим, оцінка спірного нерухомого майна була проведена з порушенням норм чинного законодавства, оскільки суб`єкт оціночної діяльності не здійснював повного огляду нерухомого майна, зокрема його внутрішнього огляду, що могло вплинути на визначення вартості оцінюваного майна та, відповідно, призвести до реалізації описаного та арештованого нерухомого майна за заниженою ціною. В цій справі не було доказів того, що приватний виконавець чи оцінювач зверталися до боржника з вимогою забезпечити доступ оцінювача до об`єкта для його об`єктивної оцінки.

Скасовуючи ухвалені судові рішення попередній інстанцій про відмову у задоволенні скарги щодо проведеної оцінки майна у постанові від 07.04.2021 у справі №753/3055/18 Верховний Суд, зазначив, що у висновках про вартість майна відсутні дані про неможливість особистого огляду об`єктів дослідження, не зазначені обґрунтування застережень і припущень щодо використання результатів оцінки, здійсненої без особистого огляду, що є порушенням.

У контексті застосування норм Закону України "Про виконавче провадження" та Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" (ст. 53-1 Закону України "Про виконавче провадження", ч. 4 ст. 22, ч. 8 ст. 24 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю") Верховний Суд в постанові від 22.06.2023 у справі № 915/533/21, зазначив, що розрахунок вартості частки боржника визначається виходячи з ринкової вартості сукупності всіх часток учасників товариства пропорційно до розміру частки такого учасника та здійснюється станом на день, що передував накладенню арешту на частку. Оскільки дата оцінки не відповідає вимогам Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю", враховуючи значну різницю між вартістю майнових прав відповідно до висновку та відповідно до альтернативного звіту, та беручи до уваги застереження експерта щодо зібрання неповних вихідних даних для розрахунку та ймовірну можливість впливу цього факту на достовірність отриманих результатів, Верховний Суд констатував, що зазначене впливає на початкову вартість майна і є порушенням норм закону, які впливають на результат торгів та порушують права та інтереси боржника, який очікує, що майно буде продано за високою ціною для виконання рішення суду.

Правовідносини у справі № 915/533/21 є подібними до правовідносин у справі, що переглядається. Розходження у деяких деталях цих справ не може впливати на висновок про подібність правовідносин. Для встановлення подібності спірних правовідносин у порівнюваних ситуаціях суб`єктний склад цих відносин, предмети, підстави позовів і відповідне правове регулювання не обов`язково мають бути тотожними, тобто однаковими.

Колегія суддів вважає, що здійснене місцевим судом у справі, що переглядається, правозастосування повністю відповідає наведеним висновкам Верховного Суду.

Щодо доводів скаржника про незалучення суб`єкта оціночної діяльності до участі у розгляді скарги колегія суддів зазначає, що залучення третьої особи до участі у справі на стадії виконання судового рішення процесуальним законодавством не передбачено.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 10.02.2010 у справі "Серявін та інші проти України" зауважив, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.

У справі "Трофимчук проти України" (№ 4241/03, §54, ЄСПЛ, 28 жовтня 2010 року) Європейський суд з прав людини також зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довід.

Колегія суддів апеляційної інстанції з огляду на викладене зазначає, що учасникам апеляційного провадження надано вичерпну відповідь на всі істотні питання, що виникають при кваліфікації спірних відносин як у матеріально-правовому, так і у процесуальному сенсах.

Висновки суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційних скарг

Відповідно до вимог статті 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Згідно з ч. 1 ст. 271 ГПК України апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції розглядаються в порядку, передбаченому для розгляду апеляційних скарг на рішення суду першої інстанції з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 275 ГПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.

Перевіривши ухвалу суду першої інстанції в межах вимог та доводів апеляційної скарги, встановивши, що відповідні доводи щодо наявності підстав для скасування оскаржуваної ухвали не знайшли свого підтвердження, колегія суддів дійшла висновку про відсутність підстав для її задоволення.

Судові витрати

З огляду на те, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, витрати по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги в порядку статті 129 ГПК України, покладається на скаржника.

Керуючись ст.ст. 129, 255, 269, 271, 275, 276, 281-284 ГПК України, Північний апеляційний господарський суд

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу приватного виконавця Павлюка Назара Васильовича залишити без задоволення.

Ухвалу господарського суду міста Києва від 23.05.2023 у справі №910/17955/21 залишити без змін.

Судові витрати по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги покласти на скаржника.

Матеріали справи повернути до місцевого господарського суду.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена до Верховного Суду у порядку та строк, передбачений ст.ст. 287-289 ГПК України.

Повний текст постанови підписано - 20.11.2023 (у зв`язку з: перебуванням судді Ходаківської І.П. у відпустці з 06.11.2023 по 17.11.2023; перебуванням суддів Владимиренко С.В. та Демидової А.М. на навчанні в Національній школі суддів України з 13.11.2023 по 17.11.2023).

Головуючий суддя І.П. Ходаківська

Судді А.М. Демидова

С.В. Владимиренко