ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД РІВНЕНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

20 листопада 2023 р. м. Рівне Справа № 918/1161/23

Господарський суд Рівненської області у складі головуючого судді Н. Церковної, розглянувши матеріали позовної заяви фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до відповідача 1 Товариства з обмеженою відповідальністю "Лада-Полісся", відповідача 2 Рівненської обласної державної адміністрації, відповідача 3 Городоцької сільської ради про визнання незаконним та скасування розпорядження голови обласної державної адміністрації № 791 від 06.09.2019 року, визнання незаконним та скасування рішення Городоцької сільської ради № 645 від 14.07.2021 року, визнання недійсним договору купівлі - продажу земельної ділянки № 2425 від 15.12.2021 року, скасування рішення про державну реєстрацію, скасування державної реєстрації земельної ділянки

ВСТАНОВИВ:

В листопаді 2023 року фізична особа-підприємець ОСОБА_1 звернувся до Господарського суду Рівненської області із позовною заявою до відповідача 1 Товариства з обмеженою відповідальністю "Лада-Полісся", відповідача 2 Рівненської обласної державної адміністрації, відповідача 3 Городоцької сільської ради про визнання незаконним та скасування розпорядження голови обласної державної адміністрації № 791 від 06.09.2019 року, визнання незаконним та скасування рішення Городоцької сільської ради № 645 від 14.07.2021 року, визнання недійсним договору купівлі - продажу земельної ділянки № 2425 від 15.12.2021 року, скасування рішення про державну реєстрацію, скасування державної реєстрації земельної ділянки.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд дійшов до висновку про наявність підстав для залишення її без руху, зважаючи на наступне.

Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами" від 29 червня 2023 року № 3200-IX, який набрав чинності з 18 жовтня 2023 року внесено зміни зокрема до Господарського процесуального кодексу України (Відомості Верховної Ради України, 2017 р., № 48, ст. 436).

Відповідно до ч. 6 ст. 6 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) (в редакції Закону № 3200-IX від 29.06.2023) адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 162 ГПК України (в редакції Закону № 3200-IX від 29.06.2023) позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта (для фізичних осіб - громадян України), якщо такі відомості відомі позивачу, вказівку на статус фізичної особи - підприємця (для фізичних осіб - підприємців), відомі номери засобів зв`язку та адресу електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

В той час, при огляді вказаної позовної заяви судом встановлено, що позовна заява фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 не містить відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету позивача та відповідачів.

Отже, позивач не виконав вимоги п. 2 ч. 3 ст. 162 ГПК України, оскільки не зазначив в позовній заяві про наявність або відсутність електронного кабінету позивача, його представника та відповідача.

Крім того, статтями 162 та 164 ГПК України визначено вимоги щодо оформлення позовної заяви та комплектність документів, які повинні додаватися до неї.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 164 ГПК України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів.

Згідно зі ст. 172 ГПК України, позивач, особа, яка звертається з позовом в інтересах іншої особи, зобов`язані до подання позовної заяви надіслати учасникам справи її копії та копії доданих до неї документів листом з описом вкладення. Такий самий обов`язок покладається на позивача у разі залучення судом до участі у справі іншого відповідача, заміни неналежного відповідача, залучення або вступу у справу третьої особи.

Як вбачається з матеріалів, доданих до позовної заяви, позивачем на підтвердження доказів направлення на адресу відповідачів копії позовної заяви та доданих до неї документів надано докази надіслання п/з та додатків лише на адресу відповідача 1.

При цьому, позивачем не надано до матеріалів позовної заяви доказів направлення п/з з додатками на адресу відповідачів 2 та 3.

Суд зазначає, що відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод від 04.11.1950 року кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом. Згідно практики Європейського суду з прав людини, яка є джерелом права згідно статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", - право на справедливий суд охоплює не лише стадію розгляду справи по суті, але також дотримання всіх процедур, що передбачені національним законодавством і повинні відбуватися до порушення провадження у справі.

Принцип рівності сторін у процесі вимагає, щоб кожній стороні надавалася розумна можливість представляти справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно другої сторони (Рішення ЄСПЛ у справі "Салов проти України" від 06.09.2005).

У Рішенні ЄСПЛ у справі "Надточий проти України" від 15.05.2008 зазначено, що принцип рівності сторін передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом.

Змагальність означає таку побудову судового процесу, яка дозволяє всім особам - учасникам певної справи відстоювати свої права та законні інтереси, свою позицію у справі. Принцип змагальності є процесуальною гарантією всебічного, повного та об`єктивного з`ясування судом обставин справи, ухвалення законного, обґрунтованого і справедливого рішення у справі.

Таким чином, право на справедливий суд, передбачене статтею 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, включає в себе обов`язок позивача належним чином інформувати відповідача про подання позову до суду шляхом направлення на його адресу копії позовної заяви з усіма додатками. Таке інформування повинно бути здійснене позивачем до порушення судом провадження у справі. Отже, порушення провадження у справі до виконання позивачем вказаного обов`язку, не відповідатиме статті 6 Конвенції.

Судом встановлено, що позивачем на виконання вимог статті 172 ГПК України не надано належних та допустимих доказів направлення на адресу відповідача 2 та відповідача 3 копії позовної заяви та доданих до неї документів, що є порушенням п. 1 ч. 1 ст. 164 ГПК України.

Крім того, у пункті 2 частини 1 статті 164 ГПК України закріплено, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються Законом України "Про судовий збір".

Статтею 1 Закону України "Про судовий збір" визначено, що судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Частиною 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Дослідивши матеріали позовної заяви судом встановлено, що дана позовна заява містить чотири вимоги немайнового характеру, а саме:

1) визнання незаконним та скасування розпорядження голови обласної державної адміністрації № 791 від 06.09.2019 року;

2) визнання незаконним та скасування рішення Городоцької сільської ради № 645 від 14.07.2021 року;

3) визнання недійсним договору купівлі - продажу земельної ділянки № 2425 від 15.12.2021 року;

4) скасування рішення про державну реєстрацію та скасування державної реєстрації земельної ділянки.

Згідно з п.1, 2 ч.2 ст.4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру ставка судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2023 рік" у 2023 році прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01 січня 2023 року складає 2 684,00 грн. Тобто, при поданні даної позовної заяви позивач повинен був сплатити судовий збір у розмірі 10 736,00 грн. за чотири позовні вимоги немайнового характеру. Проте, позивачем до позовної заяви надано квитанцію до платіжної інструкції №0.0..1 від 12.06.2023 на суму 2 684,00 грн. Відтак, позивачем недоплачено судовий збір за 3 немайнові вимоги у розмірі 8052,00 грн.

Таким чином, судом встановлено, що позовну заяву подано до суду без додержання вимог ст. 162,164 ГПК України.

Згідно ч. 1, 2 ст. 174 ГПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Оскільки позовна заява не відповідає вимогам господарського процесуального законодавства, суд вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху.

Відповідно до ч. 2 ст. 174 ГПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до ч. 4 ст. 174 ГПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Керуючись ст. ст. 162, 174, 234, 235 ГПК України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 залишити без руху.

2. Встановити фізичній особі-підприємцю ОСОБА_1 строк на усунення недоліків позовної заяви - 5 (п`ять) днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху шляхом подання до суду:

- заяви із зазначенням відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету позивача та відповідачів;

- направлення на адресу відповідача 2 та відповідача 3 копії позовної заяви з доданими до неї документами, оригінали доказів направлення (фіскальний чек, опис вкладення у цінний лист) надати суду у вказаний вище строк;

- надання до суду належних доказів доплати судового збору у розмірі 8052,00 грн.

Ухвала згідно частини 2 статті 235 ГПК України підписана та набрала законної сили 20 листопада 2023 року та оскарженню не підлягає.

Суддя Н.Церковна