СХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

27 листопада 2023 року м. Харків Справа № 922/3236/23

Східний апеляційний господарський суд у складі судді Тарасової І.В.,

розглянувши матеріали клопотання позивача - фізичної особи-підприємця Цимцби Дмитра Давидовича (вх. 14186) про витребування доказів в апеляційному провадженні з розгляду апеляційної скарги відповідача - фізичної особи-підприємця Гріншпуна Олександра Семеновича, Харківська обл., смт. Васищеве (вх. № 2256 Х/2-5) на рішення господарського суду Харківської області від 06.10.23 (ухвалене у порядку спрощеного позовного провадження у приміщенні господарського суду Харківської області суддею Сальніковою Г.І., повний текст складено 06.10.23 ) у справі № 922/3236/23

за позовом фізичної особи-підприємця Цимцби Дмитра Давидовича, м.Харків

до фізичної особи-підприємця Гріншпуна Олександра Семеновича, Харківська обл., смт. Васищеве

про стягнення 133527,32 грн.

ВСТАНОВИВ:

Фізична особа-підприємець Цимцба Дмитро Давидович звернувся до господарського суду Харківської області з позовом до фізичної особи-підприємця Гріншпуна Олександра Семеновича про стягнення заборгованості у розмірі 133527,32 грн. за договором суборенди від 19.11.21 №14/2021 в частині сплати орендної плати за період з березня 2022 року по липень 2023 року.

Рішенням господарського суду Харківської області від 06.10.23 у справі № 922/3236/23 позов задоволено.

Стягнуто з Фізичної особи-підприємця Гріншпун Олександра Семеновича на користь Фізичної особи-підприємця Цимцби Дмитра Давидовича заборгованість у розмірі 133527,32 грн. та витрати зі сплати судового збору у розмірі 2684,00 грн.

Відповідач - фізична особа-підприємець Гріншпун Олександр Семенович подав на зазначене рішення до Східного апеляційного господарського суду апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на нез`ясування обставин, що мають значення для справи, невідповідність викладених в рішенні висновків суду обставинам справи, недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд визнав встановленими, просить це рішення скасувати та прийняти нове рішення, яким в позові відмовити.

Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 06.11.23 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою відповідача - фізичної особи-підприємця Гріншпуна Олександра Семеновича, Харківська обл., смт. Васищеве(вх. № 2256 Х/2-5) на рішення господарського суду Харківської області від 06.10.23 у справі № 922/3236/23 та ухвалено здійснити її розгляд без повідомлення учасників справи.

Від позивача- фізичної особи-підприємця Цимцби Дмитра Давидовича надійшло клопотання (вх. 14186), в якому він просить суд апеляційної інстанції витребувати у відповідача належним чином завірену копію довіреності від 05.09.2022 № 1581 на Лебедєву В.О., пославшись на те, що вказаний доказ є необхідним для повного та всебічного розгляду апеляційної скарги, а саме для з`ясування обставин, на які відповідач послався в апеляційній скарзі, стосовно наявності повноважень у Лебедєвої В.О. на підписання від імені відповідача документів щодо його господарської діяльності як фізичної особи-

підприємця, в тому числі повідомлення про дострокове розірвання договору суборенди.

Дослідивши матеріали заяви та додані до неї документи, суд дійшов висновку, що подане клопотання не відповідає вимогам Господарського процесуального кодексу України з огляду на наступне.

Згідно з вимогами статті 42 Господарського процесуального кодексу України учасники справи мають право: 1) ознайомлюватися з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, одержувати копії судових рішень; 2) подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; брати участь у дослідженні доказів; ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам; 3) подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб; 4) ознайомлюватися з протоколом судового засідання, записом фіксування судового засідання технічними засобами, робити з них копії, подавати письмові зауваження з приводу їх неправильності чи неповноти; 5) оскаржувати судові рішення у визначених законом випадках; 6) користуватися іншими визначеними законом процесуальними правами.

При розгляді справи судом, учасники справи викладають свої вимоги, аргументи, пояснення, міркування щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях; заяви, клопотання подаються в письмовій або усній формі (частина 1, 2 статті 169 Господарського процесуального кодексу України).

Згідно з пунктом 4 частини 1 ст.170 Господарського процесуального кодексу України будь-яка письмова заява повинна містити зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника.

За змістом частини 2 ст.170 Господарського процесуального кодексу України до заяви, скарги, клопотання чи заперечення, які подаються на стадії виконання судового рішення, в тому числі в процесі здійснення судового контролю за виконанням судових рішень, додаються докази їх надіслання (надання) іншим учасникам справи (провадження).

У випадку подання доказів до суду у всіх учасників справи існує обов`язок надіслання копій таких доказів усім іншим учасникам справи заздалегідь (частина 9 статті 80 Господарського процесуального кодексу України).

Такі приписи згаданих норм мають на меті забезпечення, як конституційних засад змагальності сторін та рівності усіх учасників процесу перед законом і судом (п. п. 2, 4 ч. 3 ст. 129 Конституції України), так і аналогічних приписів ст. 7 Господарського процесуального кодексу України.

Принцип рівності сторін у процесі вимагає, щоб кожній стороні надавалася розумна можливість представляти справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно другої сторони (п. 87 Рішення у справі Салов проти України від 06.09.2005 року).

У Рішенні у справі Надточий проти України від 15.05.2008 зазначено, що принцип рівності сторін передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом.

З аналізу вищевикладеного слідує, що вказане вище клопотання позивача про витребування доказів, є клопотанням з процесуальних питань, та, відповідно до вимог Господарського процесуального кодексу України, повинно містити докази надіслання (надання) його копій іншим учасникам справи (відповідачеві).

Неповідомлення учасника судового процесу у справі про звернення з заявами (клопотаннями) з процесуальних питань порушує процесуальні права цього учасника, принципи рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом та змагальності сторін, закріплені ч. 3 ст. 2 ГПК України.

Відповідно до ч. 5 ст. 13 Господарського процесуального кодексу України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Ненаправлення зазначеного клопотання відповідачеві позбавляє останнього, за відсутності тексту заяви, можливості надати свої заперечення на клопотання.

Проте у порушення зазначених вимог, до поданого клопотання про витребування додаткових доказів не додано доказів його надіслання (надання) відповідачеві-фізичній особі-підприємцю Гріншпуну Олександру Семеновичу .

Водночас Господарський процесуальний кодекс України не визначив перелік підстав залишення без руху клопотання про витребування доказів, а тому при вирішенні спірного питання за аналогією закону необхідно керуватися положеннями статей 174, 292 Господарського процесуального кодексу України.

Аналогічна правова позиція викладена в ухвалах Верховного Суду від 01.03.2019 у справі №908/2552/17, від 15.04.2019 у справі № 903/922/17.

У зв`язку із зазначеним та з метою усунення допущених недоліків оформлення клопотання позивача - фізичної особи-підприємця Цимцби Дмитра Давидовича про витребування доказів, заявнику слід надати суду апеляційної інстанції належні докази направлення копії вказаного клопотання відповідачеві-фізичній особі-підприємцю Гріншпуну Олександру Семеновичу .

Статтею 260 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених ст.258 цього Кодексу, застосовуються положення ст.174 цього Кодексу.

Відповідно до приписів частин 1, 2 ст.174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164,172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Отже, клопотання позивача - фізичної особи-підприємця Цимцби Дмитра Давидовича (вх. 14186) про витребування доказів підлягає залишенню без руху на підставі ст.174, 260 Господарського процесуального кодексу України з метою надання заявнику можливості виправити вищенаведені недоліки шляхом подання в строк, визначений цією ухвалою, доказів направлення копії клопотання відповідачеві- фізичній особі-підприємцю Гріншпуну Олександру Семеновичу у встановленому законом порядку.

При цьому суд вважає необхідним роз`яснити заявникові, що відповідно до приписів частини 4 ст.174 Господарського процесуального кодексу України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, визначений судом, заява вважається не поданою і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 174, 234, 235, 260 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Клопотання позивача - фізичної особи-підприємця Цимцби Дмитра Давидовича (вх. 14186) про витребування доказів залишити без руху.

2. Надати заявнику десятиденний строк з дня отримання даної ухвали для усунення недоліків поданого ним клопотання, шляхом подання до суду доказів направлення копії клопотання відповідачеві- фізичній особі-підприємцю Гріншпуну Олександру Семеновичу у встановленому законом порядку.

3. Роз`яснити заявнику, що у разі не виконання зазначеної ухвали суду заява буде вважатися неподаною та повернута заявнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя І.В. Тарасова