ПІВНІЧНО-ЗАХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 листопада 2023 року Справа № 903/412/23

Північно-західний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів: головуючий суддя Олексюк Г.Є., суддя Гудак А.В. , суддя Мельник О.В.

секретар судового засідання Ткач Ю.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційні скарги Заступника керівника Волинської обласної прокуратури та Приватної фірми "Скорпіон Сервіс" на рішення Господарського суду Волинської області від 28.07.2023 у справі № 903/412/23 (суддя Дем`як В.М., повний текст рішення складено 04.08.2023)

за позовом Заступника керівника Волинської обласної прокуратури в інтересах держави в особі уповноваженого органу здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах - Державної екологічної інспекції у Волинській області

до Приватної фірми "Скорпіон Сервіс"

про стягнення 401 604, 72 грн

за участю представників сторін:

прокурор - Манжаюк Д.Л.;

позивача - Греков О.В;

відповідача - Симчук Н.В.;

ВСТАНОВИВ:

Заступник керівника Волинської обласної прокуратури в інтересах держави (далі - прокурор) в особі уповноваженого органу здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах - Державної екологічної інспекції у Волинській області (далі - позивач, ДЕІ у Волинській області) звернувся до Господарського суду Волинської області із позовом про стягнення з Приватної фірми "Скорпіон - Сервіс" (далі - відповідач, ПФ "Скорпіон - Сервіс") 401 604, 72 грн збитків, завданих викидами забруднюючих речовин в атмосферне повітря без спеціального дозволу.

Позовні вимоги прокурора мотивовані заподіянням ПФ "Скорпіон - Сервіс" державі збитків внаслідок порушення ним законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища та здійснення в період з 01.12.2017 по 28.02.2021 викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами без відповідного дозволу.

Нормативно - правовим обґрунтуванням поданої позовної заяви прокурором, зокрема, визначено приписи статей 6, 13, 19, 16, 50, 66, 131-1 Конституції України, статті 23 Закону України "Про прокуратуру", статей 4, 53 ГПК України, статей 41, 68, 69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища", статей 10, 11, 33, 34 Закону України "Про охорону атмосферного повітря".

Відповідач щодо позову заперечує, зазначаючи, зокрема, що прокурором при його подачі до суду неправильно обчислено розмір збитків, які підлягають до стягнення та порушено строки позовної давності, а тому просить суд у позові відмовити повністю. В суді першої інстанції відповідач подав розрахунок розміру відшкодування збитків та доводить, що загальна сума збитків за період з 21.04.2020 по 28.02.2021 становить 65 863, 34 грн, які можуть бути заявлені до стягнення із урахуванням строку позовної давності.

Рішенням Господарського суду Волинської області від 28.07.2023 позов задоволено частково. Стягнуто із відповідача на користь держави в особі позивача 69 282 грн збитків, завданих викидами забруднюючих речовин в атмосферне повітря без спеціального дозволу. В решті позову відмовлено.

Задовольняючи частково позовні вимоги, суд першої інстанції виходив із того, що Методика розрахунку розмірів відшкодування збитків, які заподіяні державі в результаті наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря, затверджена наказом Міністерства енергетики та захисту довкілля України від 28.04.2020 № 277 набрала чинності 15.05.2020, тому правомірним є нарахування збитків за період з 15.05.2020 по 28.02.2021, оскільки Закон зворотньої сили немає. Суд першої інстанції врахував, що відповідач, як суб`єкт господарювання не вжив заходів задля своєчасного отримання дозволів на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами та здійснив викиди забруднюючих речовин, що свідчить про наявність протиправної поведінки, внаслідок якої державі завдано збитки та дійшов висновку про наявність в діях відповідача усіх елементів складу цивільного правопорушення, необхідних для стягнення 69 282 грн збитків, нарахованих за період роботи відповідача з 01.12.2020 по 28.02.2021 в межах трирічного строку позовної давності встановленого ст. 257 ЦК України.

До Північно-західного апеляційного господарського суду надійшла апеляційна скарга Заступника керівника Волинської обласної прокуратури на рішення Господарського суду Волинської області від 28.07.2023 у справі № 903/412/23, в якій прокурор просить скасувати рішення суду в частині відмови у задоволенні позовних вимог, прийняти в цій частині нове рішення, яким позов задоволити.

Доводи апеляційної скарги зводяться до наступних аргументів:

- відповідач, в порушення вимог статей 10, 11 Закону України "Про атмосферне повітря" в період з 01.12.2017 по 28.02.2021, здійснював викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами за відсутності відповідних дозволів;

- суд першої інстанції дійшов помилкового висновку щодо можливості нарахування збитків лише з моменту прийняття Методики № 277, оскільки дана Методика застосовується до спірних правовідносин в частині прав та обов`язків, які виникли до її затвердження, але продовжили існування - оскільки порушення мало триваючий характер. А відтак, шкода заподіяна внаслідок порушення природоохоронного законодавства, повинна відшкодовуватись у розмірах, які визначаються на підставі затверджених у встановленому порядку такс і методик обрахування розмірів шкоди. Відсутність такої методики не може бути підставою для відмови у відшкодуванні шкоди. Крім того, причинний зв`язок між протиправною поведінкою і шкодою полягає в тому, що протиправна поведінка завжди передує в часі шкідливому результату, що настав, а шкідливий результат є прямим наслідком саме цієї протиправної поведінки (подібну позицію також викладено у постанові Східного апеляційного господарського суду від 26.08.2021 у справі №922/7/21);

- визначення судом першої інстанції розміру завданих збитків з моменту набрання чинності Методики № 277 є неправомірним, оскільки в самій Методиці зазначено, що шкода нараховується за час роботи джерела з дати початку вчинення порушення до моменту його усунення;

- положення Методики, затвердженої наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища України від 10.12.2008 № 639 і формули, за якими визначається розмір заподіяних збитків, є аналогічними Методиці № 277, що не призводить до помилкового розрахунку, здійсненого екологічною інспекцією (постанова Верховного Суду від 04.05.2020 у справі № 922/3228/20);

- початком перебігу строку позовної давності є момент виявлення порушення вимог Закону України "Про охорону атмосферного повітря", допущеного відповідачем, який встановлено при складанні акту перевірки 17.05.2021. Тобто перебіг строку позовної давності у спорах, пов`язаних із стягненням завданої природі шкоди, починається з дня складання акта про відповідне порушення (аналогічна позиція викладена у постанові Верховного Суду від 12.06.2018 по справі №910/10452/17).

Автоматизованою системою документообігу суду визначено колегію суддів для розгляду справи у складі головуючий суддя Олексюк Г.Є., суддя Гудак А.В., суддя Мельник О.В.

Листом від 28.08.2023 матеріали справи витребувано з Господарського суду Волинської області.

06.09.2023 матеріали справи надійшли до суду.

Ухвалою Північно-західного апеляційного господарського суду від 11.09.2023 відкрито провадження за апеляційною скаргою Заступника керівника Волинської обласної прокуратури на рішення Господарського суду Волинської області від 28.07.2023 у справі № 903/412/23. Розгляд апеляційної скарги призначено на 11.10.2023 о 15:00 год.

До Північно-західного апеляційного господарського суду надійшла апеляційна скарга ПФ "Скорпіон - Сервіс" на рішення Господарського суду Волинської області від 28.07.2023 у справі №903/412/23, в якій відповідач просить скасувати рішення суду в частині задоволених позовних вимог, прийняти в цій частині нове рішення, яким відмовити в позові.

Доводи апеляційної скарги зводяться до наступних аргументів:

- судом першої інстанції при обрахунку маси наднормативного викиду і-тої забруднюючої речовини в атмосферне повітря було використано саме формулу, передбачену пунктом 3.3 розділу 3 Методики; апелянт звертає увагу на помилковість застосованих судом формул при обрахунку маси викиду забруднюючої речовини, що в результаті призвело до ухвалення помилкового судового рішення;

- суд першої інстанції безпідставно відмовив у проведенні судової інженерно - екологічної експертизи у справі, пославшись на те, що викладені у клопотанні доводи не підтверджують наявність правових підстав для призначення експертизи та не свідчать про неможливість встановлення судом фактичних обставин справи за результатами оцінки наявних у справі доказів у їх сукупності та доцільність проведення експертизи.

Ухвалою Північно-західного апеляційного господарського суду від 11.09.2023 відкрито провадження за апеляційною скаргою ПФ "Скорпіон - Сервіс" на рішення Господарського суду Волинської області від 28.07.2023 у справі № 903/412/23. Розгляд апеляційної скарги призначено на 11.10.2023 о 15:00 год.

ПФ "Скорпіон-Сервіс" надіслала до суду відзив на апеляційну скаргу прокурора, в якому просить апеляційну скаргу залишити без задоволення. Відповідач вказує, що розмір завданих збитків внаслідок наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря не підтверджений належними та допустимими доказами; обрахунок проведений на основі формул, які не підлягали застосуванню; у зв`язку з безпідставним відхиленням клопотання про призначення судової експертизи унеможливлено дослідження правильності застосованих формул для проведення обрахунків розміру викиду забруднюючої речовини, що в кінцевому результаті призвело до ухвалення необґрунтованого та незаконного судового рішення. Розрахунок ймовірного розміру завданих збитків був проведений ДЕІ у Волинській області із застосуванням як помилкових коефіцієнтів, так і помилкової формули. Вказані обставини свідчать про безпідставність навіть часткового задоволення позову.

Заступник керівника Волинської обласної прокуратури надіслав до суду відзив на апеляційну скаргу відповідача, в якому вважає його доводи необґрунтованими, безпідставними та такими, що не підлягають задоволенню. Прокурор зазначає, що матеріалами справи підтверджено факт здійснення викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами за відсутності відповідного дозволу і відповідність яких не оскаржується. Розрахунок розміру завданих збитків, які заподіяні державі в результаті наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря, здійснено в порядку встановленому Методикою від 28.04.2020 №277 за період з 01.12.2017 по 28.02.2021 на суму 401 604, 72 грн, який є обґрунтованим. Судом першої інстанції правомірно відмовлено у задоволенні клопотання про проведення експертизи, оскільки Методикою чітко визначено порядок проведення розрахунків заподіяних збитків без відповідного дозволу, а відповідачем у заявленому клопотанні не наведено належних підстав для призначення експертизи.

ПФ "Скорпіон - Сервіс" надіслала до суду відповідь на відзив на апеляційну скаргу прокурора, в якій вказує на неправильності здійсненого розрахунку збитків та звертає увагу на те, що, якщо наявні у справі докази є взаємно суперечливими, їх оцінку в разі необхідності може бути здійснено господарським судом із призначенням відповідної судової експертизи. При цьому вказує, що надані під час судового засідання пояснення спеціаліста щодо правильності розрахунку розмірів збитків, який ним же і складений, не свідчать про його правильність, а є лише власним баченням посадової особи ДЕІ у Волинській області, та, зважаючи на положення ст. 73 ГПК України, не є джерелом доказів. Такі пояснення носять виключно інформаційний характер і не можуть бути покладені в основу судового рішення.

ПФ "Скорпіон - Сервіс" надіслала до суду клопотання, в якому просить призначити у справі судову інженерно - екологічну експертизу. Відповідач не погоджується як із розміром збитків, які ніби - то були заподіяні викидами забруднюючих речовин в атмосферне повітря без спеціального дозволу, так і з проведеними їх обрахунками, що на думку відповідача, не дозволяє без наявності спеціальних знань у сфері іншій, ніж право, встановити відповідні обставини, що мають значення для справи.

Ухвалою Північно-західного апеляційного господарського суду від 11.10.2023 відкладено розгляд справи на 22.11.2023 о 14:30 год. Запропоновано прокурору та позивачу надати суду письмові пояснення щодо клопотання відповідача про призначення у справі судової експертизи.

Прокурор та позивач надіслали до суду заперечення на клопотання відповідача про призначення у справі судової інженерно - екологічної експертизи. Вказують, що доводи відповідача про неправильне застосування формул при визначенні маси забруднюючої речовини та викладенні у клопотанні питання є необґрунтованими, а розрахунок розміру завданих збитків, які заподіяні державі в результаті наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря, здійснено в порядку встановленому Методикою розрахунку розмірів відшкодування збитків, які заподіяні державі в результаті наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря, затвердженою наказом Міністерства енергетики та захисту довкілля України від 28.04.2020 № 277.

ПФ "Скорпіон - Сервіс" надіслала до суду клопотання, в якому відповідач відмовляється від клопотання про призначення в межах даної справи судової інженерно - екологічної експертизи, та, керуючись п. 3 ч. 1 ст. 42 ГПК України, просить суд клопотання про призначення у справі судової інженерно - екологічної експертизи залишити без розгляду, а тому колегія суддів не розглядає подане відповідачем клопотання про призначення у справі судової експертизи.

В судових засіданнях прокурор та представник позивача підтримали доводи апеляційної скарги прокуратури, просять скасувати рішення суду першої інстанції в частині відмови у задоволенні позовних вимог, прийняти в цій частині нове рішення, яким позов задоволити; заперечили доводи апеляційної скарги відповідача.

Представник відповідача в судових засіданнях підтримав доводи своєї апеляційної скарги, просить скасувати рішення суду першої інстанції в частині задоволених позовних вимог, прийняти в цій частині нове рішення, яким відмовити в позові; заперечив доводи апеляційної скарги прокурора.

Відповідно до ч. 1 ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній та додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Дослідивши матеріали справи та обставини на предмет повноти їх встановлення, надання їм судом першої інстанції належної юридичної оцінки, вивчивши доводи апеляційних скарг стосовно дотримання норм права судом першої інстанції, заслухавши в судовому засіданні прокурора та представників сторін, колегія суддів зазначає наступне.

Як встановлено апеляційним господарським судом, ДЕІ у Волинській області відповідно до Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища", Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", Положення про Державну екологічну інспекцію у Волинській області, затвердженого наказом Державної екологічної інспекції України від 02.02.2021 № 47, на виконання Плану здійснення заходів державного нагляду (контролю) Державної екологічної інспекції України на 2021 рік, проведено планову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища у діяльності Приватної фірми "Скорпіон - Сервіс" у період з 05.05.2021 по 19.05.2021.

За результатом проведення планового заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів складено акт від 17.05.2021 № 200/05-21, яким встановлено, що діяльність ПФ "Скорпіон-Сервіс" пов`язана з викидами забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами, а саме чотирма газовими котлами; викиди забруднюючих речовин до атмосферного повітря стаціонарними джерелами підприємством здійснюється без відповідного дозволу. Джерелами утворення забруднюючих речовин є 4 газові котли Boderus Logano334, потужністю 90 кВт кожен, котрі використовуються для опалення в торговому центрі "Ювант", по вул. Карпенка-Карого, 1Д в м. Луцьку. Відповідно до наданої ПФ "Скорпіон-Сервіс" довідки від 14.05.2021 № 23, газові котли Boderus Logano334 функціонують протягом 17 годин на добу з 01.11 по 31.03 кожного року. В акті перевірки від 17.05.2021 № 200/05-21 не вказано про наявність/відсутність попередніх дозволів на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря. ПФ "Скорпіон-Сервіс", в порушення вимог статей 10, 11 Закону України "Про атмосферне повітря", в період з 01.12.2017 по 28.02.2021 здійснювалися викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами за відсутності відповідних дозволів. Даний акт підписаний посадовими особами ДЕІ у Волинській області та директором ПФ "Скорпіон - Сервіс".

ДЕІ у Волинській області на ім`я директора ПФ "Скорпіон-Сервіс" було видано припис від 17.05.2021 № 000097 про усунення порушень природоохоронного законодавства з вимогою забезпечити отримання дозволу на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами та надати довідку про час роботи обладнання (котлів) по кожному джерелу викидів (утворення) за період роботи без дозволу на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами, з характеристикою параметрів джерел викидів.

За результатами перевірки ДЕІ у Волинській області 19.05.2021 притягнуто до відповідальності відповідальну особу - директора ПФ "Скорпіон-Сервіс" Мохнюка В.С. за ч. 1 ст. 78 Кодексу України про адміністративне правопорушення, у зв`язку з допущенням порушення вимог ст. 11 Закону України "Про атмосферне повітря" та експлуатацію стаціонарних джерел викидів забруднюючих речовин (газові котли) за відсутності відповідного дозволу.

Вказана постанова не оскаржувалась, відповідне правопорушення визнано та сплачено штраф, що підтверджується квитанцією від 24.05.2021.

ПФ "Скорпіон-Сервіс" дозвіл на викиди в атмосферне повітря отримано 03.11.2021.

На виконання вказаного припису, ПФ "Скорпіон-Сервіс" надано довідку від 28.12.2021 № 41 про час роботи стаціонарних джерел забруднення атмосферного повітря в режимі наднормативного викиду (без відповідного дозволу), копію договору № 36 від 01.11.2017 на сервісне обслуговування та копію наказу № 17 від 23.11.2017 "Про тривалість опалювального сезону та призначення відповідальних за експлуатацію систем газового обладнання".

ДЕІ у Волинській області на підставі наданої ПФ "Скорпіон-Сервіс" довідки від 28.12.2021 №41 здійснено розрахунок заподіяних державі збитків внаслідок викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря без відповідного дозволу на суму 401 604, 72 грн.

З метою добровільного відшкодування вказаної суми збитків, ДЕІ у Волинській області 01.12.2022 на адресу ПФ "Скорпіон-Сервіс" надіслано претензію № 4-2/1962 про відшкодування заподіяної державі шкоди внаслідок викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря від стаціонарних джерел без відповідного дозволу в розмірі 401 604, 72 грн, однак відповідач вимоги претензії не виконав.

Із листа ДЕІ у Волинській області від 01.03.2023 вбачається, що заподіяна навколишньому природному середовищу шкода внаслідок викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря відповідачем не відшкодована.

Прокурор в інтересах держави в особі уповноваженого органу здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах - ДЕІ у Волинській області звернувся із позовом до суду про стягнення із ПФ "Скорпіон-Сервіс" збитків, завданих порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в розмірі 401 604, 72 грн.

Щодо правових підстав для звернення прокурора із позовом в інтересах держави в особі позивача, колегія суддів зазначає наступне.

За змістом ч. 3 ст. 4 ГПК України до господарського суду у справах, віднесених законом до його юрисдикції, мають право звертатися також особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Відповідно до п. 3 ст. 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює, зокрема, представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Згідно з положеннями ч. ч. 3, 4 ст. 53 ГПК України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 174 цього Кодексу.

З урахуванням ролі прокуратури в демократичному суспільстві та необхідності дотримання справедливого балансу у питанні рівноправності сторін судового провадження, зміст п. 3 ч. 1 ст. 131-1 Конституції України щодо підстав представництва прокурором інтересів держави в судах не може тлумачитися розширено.

Відтак, прокурор може представляти інтереси держави в суді у виключних випадках, які прямо передбачені законом. Розширене тлумачення випадків (підстав), для представництва прокурором інтересів держави в суді не відповідає принципу змагальності, який є однією із засад правосуддя (пункт 3 частини другої статті 129 Конституції України).

Положення п. 3 ч. 1 ст. 131-1 Конституції України відсилає до спеціального закону, яким мають бути визначені виключні випадки та порядок представництва прокурором інтересів держави в суді. Таким законом є Закон України "Про прокуратуру".

Водночас, згідно зі ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом. Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті. Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу.

Прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу.

Бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

Звертаючись до відповідного компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню, тощо.

Однак суд, вирішуючи питання щодо наявності підстав для представництва, не повинен установлювати саме протиправність бездіяльності компетентного органу чи його посадової особи. Частиною сьомою статті 23 Закону України "Про прокуратуру" передбачено, що в разі встановлення ознак адміністративного чи кримінального правопорушення прокурор зобов`язаний здійснити передбачені законом дії щодо порушення відповідного провадження. Таким чином, питання про те, чи була бездіяльність компетентного органу протиправною та які її причини, суд буде встановлювати за результатами притягнення відповідних осіб до відповідальності. Господарсько-правовий спір між компетентним органом, в особі якого позов подано прокурором в інтересах держави, та відповідачем не є спором між прокурором і відповідним органом, а також не є тим процесом, у якому розглядається обвинувачення прокурором посадових осіб відповідного органу у протиправній бездіяльності.

Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження його бездіяльності. Якщо прокурору відомо причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові, але якщо з відповіді компетентного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.

Захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні компетентні органи, а не прокурор. Прокурор не повинен вважатися альтернативним суб`єктом звернення де суду і замінювати компетентний орган, який може і бажає захищати інтереси держави.

У рішенні від 05.06.2019 № 4-р(ІІ)/2019 Конституційний Суд України вказав, що Конституцією України встановлено вичерпний перелік повноважень прокуратури, визначено характер її діяльності і в такий спосіб передбачено її існування і стабільність функціонування; наведене гарантує неможливість зміни основного цільового призначення вказаного органу, дублювання його повноважень/функцій іншими державними органами, адже протилежне може призвести до зміни конституційно визначеного механізму здійснення державної влади її окремими органами або вплинути на обсяг їхніх конституційних повноважень.

Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідний компетентний орган, який усупереч вимогам закону не здійснює захисту або робить це неналежно.

Схожу за змістом правову позицію стосовно представництва прокурором інтересів держави викладено Верховним Судом у постановах від 19.08.2020 у справі № 923/787/18, від 20.01.2021 у справі № 927/468/20, від 25.08.2020 у справі № 910/12285/18, а також Великою Палатою Верховного Суду в постанові від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18.

Відповідно до п. 1 Положення про Державну екологічну інспекцію України, затвердженого постановою КМ України від 19.04.2017 № 275, Державна екологічна інспекція України (Держекоінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра захисту довкілля та природних ресурсів і який реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів.

Відповідно до п. 8 Положення Держекоінспекція відповідно до покладених на неї завдань пред`являє претензії про відшкодування шкоди, збитків і втрат, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства з питань, що належать до її компетенції, та розраховує їх розмір, звертається до суду з відповідними позовами.

Державна екологічна інспекція у Волинській області є територіальним органом Державної екологічної інспекції України та їй підпорядковується.

Позов у справі, судове рішення в якій переглядається, подано прокурором в інтересах держави в особі ДЕІ у Волинській області як органу, уповноваженого державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Наявність підстав для представництва інтересів держави у спірних відносинах прокурор обґрунтував бездіяльністю позивача щодо захисту належним чином інтересів держави.

На думку прокурора порушення інтересів держави полягає у завданні збитків внаслідок порушення відповідачем законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища. Звернення прокурора до суду спрямоване на задоволення суспільного інтересу щодо стягнення із відповідача вказаних збитків.

Дослідивши матеріали справи та докази наявні у ній, колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції, що прокурор обґрунтував в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначив орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Також, як встановлено апеляційним судом, з метою встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави 21.02.2023 Волинською обласною прокуратурою направлено до ДЕІ у Волинській області запит в порядку ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" для з`ясування факту відшкодування збитків державі, встановлення причин не звернення до суду із позовною заявою про стягнення збитків із відповідача.

У відповідь ДЕІ у Волинській області листом від 01.03.2023 повідомлено прокуратуру, що сума за претензією залишається не відшкодованою, заходи представницького характеру щодо звернення до суду із позовом про стягнення з відповідача заподіяної шкоди не вживались, інспекція не заперечує щодо здійснення прокуратурою представництва інтересів держави в суді.

Таким чином, прокурор у порядку, передбаченому статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", до подання позову звернувся до ДЕІ у Волинській області для надання можливості відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави.

Разом з тим, орган, уповноважений на виконання функцій захисту інтересів держави у спірних правовідносинах, будучи поінформованим про їх порушення, проявив пасивність та не вжив жодних дій для захисту інтересів держави, тим самим допустивши невиконання покладених на нього функцій. Не вжиття таких заходів у розумний строк з боку вказаного органу або немотивована відмова вжити такі заходи є достатнім аргументом для підтвердження його бездіяльності, які дають підстави прокурору для звернення із позовом до суду в інтересах держави в особі ДЕІ у Волинській області.

Щодо правової кваліфікації спірних правовідносин по суті спору, судова колегія зазначає таке.

Відповідно до ч. 2 ст. 11 ЦК України однією з підстав виникнення цивільних прав та обов`язків, а також цивільно-правової відповідальності, як обов`язку відшкодувати шкоду, є заподіяння майнової шкоди.

Статтею 11 Закону України "Про охорону атмосферного повітря" (тут і далі в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) передбачено, що викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами можуть здійснюватися після отримання дозволу, виданого суб`єкту господарювання, об`єкт якого належить до другої або третьої групи, обласними, Київською, Севастопольською міськими державними адміністраціями, органом виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань охорони навколишнього природного середовища за погодженням з центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері санітарного та епідемічного благополуччя населення.

Відповідно до п. п. 2, 3 Порядку проведення та оплати робіт, пов`язаних з видачею дозволів на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами, обліку підприємств, установ, організацій та громадян - підприємців, які отримали такі дозволи, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 302 від 13.03.2002 (тут і далі в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин), передбачено, що дозвіл на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами - це офіційний документ, який дає право підприємствам, установам, організаціям та громадянам-підприємцям (далі - суб`єкт господарювання) експлуатувати об`єкти, з яких надходять в атмосферне повітря забруднюючі речовини або їх суміші, за умови дотримання встановлених відповідних нормативів граничнодопустимих викидів та вимог до технологічних процесів у частині обмеження викидів забруднюючих речовин протягом визначеного в дозволі терміну. Дозвіл видається суб`єкту господарювання за формою, встановленою Міндовкіллям

Згідно ст. 68 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" (тут і далі в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів.

Відповідно до ст. 34 Закону України "Про охорону атмосферного повітря" шкода, завдана порушенням законодавства про охорону атмосферного повітря, підлягає відшкодуванню у порядку та розмірах, встановлених законом.

Відшкодування шкоди, заподіяної порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища за своєю правовою природою є відшкодуванням позадоговірної шкоди.

Загальне положення про цивільно-правову відповідальність за завдання позадоговірної шкоди визначено у статті 1166 ЦК України, згідно з якою майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Для застосування такої міри відповідальності, як відшкодування шкоди, потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення: протиправна поведінка, шкода, причинний зв`язок між протиправною поведінкою та шкодою, вина. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає.

Загальною підставою деліктної відповідальності є протиправне, шкідливе, винне діяння завдавача шкоди (цивільне правопорушення). Винне діяння - це усвідомлений, вольовий вчинок людини, зовні виражений в формі дії (активного поводження) або бездіяльності (пасивного поводження). Протиправною вважається поведінка, яка порушує імперативні норми права або санкціоновані законом умови договору, внаслідок чого порушуються права іншої особи.

Згідно ст. 10 Закону України "Про охорону атмосферного повітря" підприємства, установи, організації та громадяни - суб`єкти підприємницької діяльності, що здійснюють викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря та діяльність яких пов`язана з впливом фізичних та біологічних факторів на його стан, зобов`язані здійснювати організаційно-господарські, технічні та інші заходи щодо забезпечення виконання вимог, передбачених нормативами екологічної безпеки у галузі охорони атмосферного повітря, дозволами на викиди забруднюючих речовин тощо.

Суд апеляційної інстанції вказує, що актом перевірки від 17.05.2021 № 200/05-21 встановлено, що діяльність ПФ "Скорпіон-Сервіс" пов`язана з викидами забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами, а саме чотирма газовими котлами. Викиди забруднюючих речовин до атмосферного повітря стаціонарними джерелами підприємством здійснюється без відповідного дозволу. Джерелами утворення забруднюючих речовин є 4 газові котли Boderus Logano334, потужністю 90 кВт кожен, котрі використовуються для опалення в торговому центрі "Ювант" по вул. Карпенка-Карого, 1Д в м. Луцьку. Також відповідно до наданої ПФ "Скорпіон-Сервіс" довідки від 14.05.2021 № 23, газові котли Boderus Logano334 функціонують протягом 17 годин на добу з 01.11. по 31.03. кожного року. В акті перевірки від 17.05.2021 №200/05-21 не вказано про наявність/відсутність попередніх дозволів на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря.

ПФ "Скорпіон-Сервіс", в порушення вимог статей 10, 11 Закону України "Про атмосферне повітря" в період з 01.12.2017 по 28.02.2021, здійснювалися викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами за відсутності відповідних дозволів. Акт перевірки підписаний посадовими особами ДЕІ у Волинській області та директором ПФ "Скорпіон-Сервіс".

Матеріалами справи підтверджується, що ДЕІ у Волинській області на ім`я директора ПФ "Скорпіон - Сервіс" було видано припис від 17.05.2021 № 000097 про усунення порушень природоохоронного законодавства з вимогою забезпечити отримання дозволу на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами, та надати довідку про час роботи обладнання (котлів) по кожному джерелу викидів (утворення) за період роботи без дозволу на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами, з характеристикою параметрів джерел викидів.

За результатами перевірки ДЕІ у Волинській області 19.05.2021 притягнуто до відповідальності відповідальну особу - директора ПФ "Скорпіон - Сервіс" Мохнюка В.С. за ч. 1 ст. 78 Кодексу України про адміністративне правопорушення у зв`язку із допущенням порушення вимог ст. 11 Закону України "Про атмосферне повітря" та експлуатацію стаціонарних джерел викидів забруднюючих речовин (газові котли) за відсутності відповідного дозволу.

Вказана постанова не оскаржувалась, відповідне правопорушення визнано та сплачено штраф, що підтверджується квитанцією від 24.05.2021. ПФ "Скорпіон-Сервіс" дозвіл на викиди в атмосферне повітря отримано 03.11.2021.

Також, на виконання припису від 17.05.2021 № 000097, ПФ "Скорпіон-Сервіс" надано довідку 28.12.2021 № 41 про час роботи стаціонарних джерел забруднення атмосферного повітря в режимі наднормативного викиду (без відповідного дозволу), копію договору № 36 від 01.11.2017 на сервісне обслуговування та копію наказу № 17 від 23.11.2017 "Про тривалість опалювального сезону та призначення відповідальних за експлуатацію систем газового обладнання".

ДЕІ у Волинській області на підставі наданої ПФ "Скорпіон-Сервіс" довідки здійснено розрахунок заподіяних державі збитків внаслідок викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря без відповідного дозволу на суму 401 604, 72 грн за період з 01.12.2017 по 28.02.2021.

Суд вказує, що порядок визначення розміру збитків, заподіяних державі в результаті наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами суб`єктів господарювання, визначено Методикою розрахунку розмірів відшкодування збитків, які заподіяні державі в результаті наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря, яка затверджена наказом Міністерства енергетики та захисту довкілля України від 28.04.2020 № 277.

Пункт 1.2 Методики встановлює порядок визначення розмірів відшкодування збитків, заподіяних державі в результаті наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами, здійснених юридичними особами незалежно від форми власності та господарювання, фізичними особами-підприємцями, а також юридичними особами - нерезидентами.

Наднормативними викидами забруднюючих речовин в атмосферне повітря вважаються викиди забруднюючих речовин, на які відсутній дозвіл, уключаючи окремі забруднюючі речовини, викиди яких підлягають регулюванню відповідно до законодавства (п. 2.1.2. Методики).

Факт наднормативного викиду забруднюючих речовин в атмосферне повітря встановлюється державними інспекторами за результатами інструментально-лабораторних методів контролю, документальної перевірки суб`єкта господарювання та/або розрахунковими методами (п. 2.2. Методики).

При визначенні наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря інструментально-лабораторними методами контролю використовуються результати вимірювань, серед іншого, Держекоінспекції та її територіальних та міжрегіональних територіальних органів, уповноважених на проведення вимірювань, не пов`язаних з оцінкою відповідності продукції, процесів та послуг, відповідно до вимог до технічної компетентності та незалежності, визначених Мінекоенерго (п. 2.3. Методики).

Розрахункові методи визначення наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря та об`ємної витрати газопилового потоку застосовуються у випадку викиду забруднюючих речовин від джерел викидів, які здійснюються стаціонарними джерелами суб`єкта господарювання без дозволу (п. 2.8.1. Методики).

Розмір відшкодування збитків за наднормативний викид однієї тони забруднюючої речовини в атмосферне повітря розраховується на основі розміру мінімальної заробітної плати, установленої на дату виявлення порушення, помноженої на коефіцієнт 1,1, з урахуванням регулювальних коефіцієнтів (додатки 1, 2) і показника відносної небезпечності кожної забруднюючої речовини.

Розмір збитків розраховуються за формулою:

З = mi х 1,1П х Аі х Кт х Кзі, де mi - маса i-тої забруднюючої речовини, що викинута в атмосферне повітря наднормативно, т; 1,1П - розмір мінімальної заробітної плати (П) на момент виявлення порушення за одну тонну умовної забруднюючої речовини, помноженої на коефіцієнт (1,1), грн/т; Аі - безрозмірний показник відносної небезпечності і-тої забруднюючої речовини; Кт - коефіцієнт, що вираховує територіальні соціально-екологічні особливості; Кзі - коефіцієнт, що залежить від рівня забруднення атмосферного повітря населеного пункту і-тою забруднюючою речовиною. Загальний розмір відшкодування збитків розраховується як сума розмірів збитків за наднормативний викид в атмосферне повітря кожної забруднюючої речовини (пункт 4.1.);

- розрахунок маси наднормативного викиду забруднюючої речовини в атмосферне повітря від джерела викиду забруднюючих речовин, віднесеного до основних джерел викидів, здійснюється за формулою:

mi = 3,6 х 10-6 х (рВі - рВнорм) х qVo х T, де mi - маса наднормативного викиду i-тої забруднюючої речовини в атмосферне повітря від джерела викиду цієї забруднюючої речовини, т; рВі - середнє арифметичне значення результатів вимірювань масової концентрації i-тої забруднюючої речовини трьох послідовно відібраних об`єднаних проб, мг/м3; рВнорм - значення затвердженого нормативу викиду i-тої забруднюючої речовини, наведеного в дозволі, мг/м3; qVo - значення об`ємної витрати газопилового потоку від джерела викиду i-тої забруднюючої речовини, приведене до нормальних умов, м3/с; T - час роботи джерела викиду i-тої забруднюючої речовини в режимі наднормативного викиду, год., та/або за формулою: mi = 3,6 х 10-3 х (qmi- норм) х T, де mi - маса наднормативного викиду i-тої забруднюючої речовини в атмосферне повітря від джерела викиду цієї забруднюючої речовини, т; qmi - середнє арифметичне значення результатів вимірювань масової витрати i-тої забруднюючої речовини трьох послідовно відібраних об`єднаних проб, г/с; qm норм - значення затвердженого нормативу викиду i-тої забруднюючої речовини, наведеного в дозволі, г/с; T - час роботи джерела викиду i-тої забруднюючої речовини в режимі наднормативного викиду, год. (п. 3.1. Методики).

Розрахунок маси наднормативного викиду забруднюючої речовини в атмосферне повітря від джерела викиду, який здійснюється без дозволу на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами, здійснюється за: характеристиками джерела викиду (джерела утворення), зафіксованими у відповідній документації суб`єкта господарювання (Звіт по інвентаризації викидів забруднюючих речовин, технологічні регламенти виробництва); результатами інструментально-лабораторних вимірювань; затвердженими методиками для розрахунків маси викидів забруднюючих речовин за час роботи джерела без дозволу на викиди (п. 3.7. Методики).

Відповідно до п. 3.11 Методики, час роботи джерела в режимі наднормативного викиду визначається з дати початку вчинення порушення до моменту його усунення з урахуванням фактично відпрацьованого часу. Окрім показника часу при визначенні розміру відшкодування збитків за наднормативний викид однієї тони забруднюючої речовини в атмосферне повітря береться показник фактичної маси викидів (т - маса наднормативного викиду і-тої забруднюючої речовини).

При цьому, інформацію про фактичний відпрацьований час в режимі наднормативного викиду (в годинах) надає суб`єкт господарювання по кожному джерелу викиду (утворення). У разі ненадання суб`єктом господарювання інформації протягом 15 календарних днів з моменту отримання письмового запиту (припису), фактичний час роботи джерела викиду слід вважати 24 години на добу.

Збитки, завдані державі внаслідок порушення приписів законодавства про охорону атмосферного повітря, підлягають відшкодуванню за весь час роботи стаціонарних джерел викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря за відсутності відповідного дозволу. Подібну правову позицію викладено у постановах Верховного Суду від 02.60.2022 у справі №920/821/18, від 20.02.2018 у справі № 910/5858/17 та від 22.05.2018 у справі №910/15305/17.

З аналізу наведених положень Методики від 28.04.2020 № 277 вбачається, що розрахунок маси наднормативного викиду забруднюючої речовини в атмосферне повітря, заподіяного без відповідного дозволу, може проводитися як за результатами інструментально-лабораторних вимірювань, так і за характеристиками джерела викиду, зафіксованими у відповідній документації суб`єкта господарювання, тощо.

Судом апеляційної інстанції встановлено, що у матеріалах справи міститься розрахунок шкоди, спричиненої відповідачем в результаті наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря від стаціонарних джерел викидів за період з 01.12.2017 по 28.02.2021 на суму 401 604,72 грн, виконаний ДЕІ у Волинській області на підставі Методики № 277 від 28.04.2020.

Зазначений розрахунок був здійснений за формулою: З = mi х 1.1П х Аі х Кт х Кзі, де - З - розмір збитків, грн; mi - маса i-тої забруднюючої речовини, що викинута в атмосферне повітря наднормативно, т; 1,1П - розмір мінімальної заробітної плати (П) на момент виявлення порушення за одну тонну умовної забруднюючої речовини, помноженої на коефіцієнт (1,1), грн/т; Аі - безрозмірний показник відносної небезпечності і-тої забруднюючої речовини; Кт - коефіцієнт, що враховує територіальні, соціально-екологічні особливості території; Кзі - коефіцієнт, що залежить від рівня забруднення атмосферного повітря населеного пункту і-тою забруднюючою речовиною.

Розрахунок маси викиду забруднюючої речовини в атмосферне повітря від стаціонарних джерел викидів, здійснюється за формулою mi = 3,6*10-3*(qmi - qm норм) * Т, де mi - це маса викиду і-тої забруднюючої речовини в атмосферне повітря від джерела викидів забруднюючих речовин, т; qmi -середнє арифметичне значення результатів вимірювань масової витрати i-тої забруднюючої речовини трьох послідовно відібраних об`єднаних проб, г/с; qm норм - значення затвердженого нормативу викиду i-тої забруднюючої речовини, наведеного в дозволі на викид, г/с; Т - час роботи джерела викиду i-тої забруднюючої речовини в режимі наднормативного викиду, год.

З огляду на викладене, колегія суддів, дослідивши розрахунок шкоди, спричиненої відповідачем в результаті наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря від стаціонарних джерел викидів за період з 01.12.2017 по 28.02.2021 на суму 401 604, 72 грн, виконаний ДЕІ у Волинській області на підставі Методики від 28.04.2020 № 277, не встановила обставин того, що позивач здійснив даний розрахунок суми збитків всупереч вимогам Методики.

Із урахуванням викладеного, колегія суддів дійшла висновку про обґрунтованість вимог прокурора та наявність підстав для стягнення із відповідача на користь держави в особі позивача 401 604, 72 грн збитків, завданих викидами забруднюючих речовин в атмосферне повітря без спеціального дозволу за період з 01.12.2017 по 28.02.2021.

При цьому колегія суддів вказує про те, що визначення судом першої інстанції розміру завданих збитків з моменту набрання чинності Методики від 28.04.2020 № 277 є неправомірним, оскільки збитки, завдані державі внаслідок порушення приписів законодавства про охорону атмосферного повітря, підлягають відшкодуванню за весь час роботи стаціонарних джерел викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря за відсутності відповідного дозволу.

Також суд звертає увагу на те, що положення Методики, затвердженої наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища України від 10.12.2008 № 639 (дана Методика діяла до набрання чинності Методики від 28.04.2020 № 277) і формули, за якими визначався розмір заподіяних збитків, є аналогічними Методиці від 28.04.2020 № 277, що не призвело до помилкового розрахунку, здійсненого екологічною інспекцією (до подібного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 04.05.2020 у справі № 922/3228/20).

А тому, застосування ДЕІ у Волинській області лише положень Методики від 28.04.2020 №277 не призведе до ухвалення неправильного по суті рішення, зважаючи на те, що застосовані позивачем формули розрахунку є аналогічними до формул, передбачених Методикою від 10.12.2008 № 639.

Суд апеляційної інстанції не приймає до уваги доводи відповідача про неправильне визначення та застосування позивачем коефіцієнта Кзі азоту діоксиду, наведеного у таблиці розрахунку до претензії, як такого, що не відповідає фактичним даним значень таблиці за даними прямих інструментальних вимірів на стаціонарних постах м. Луцьк, оскільки значення величини Кзі щодо азоту діоксиду збігаються із таблицею, що наведена у розрахунку до претензії. Тобто, відповідачем документально не доведено та математично не спростовано, що розмір даного коефіцієнту Кзі, який застосований у розрахунку до претензії є неправильним.

Також відповідач вважає помилковим застосування у розрахунку формули (4) Методики при обрахунку маси наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря. Відповідач стверджує, що обрахунок маси викиду забруднюючих речовин за даною формулою є помилковим, оскільки зазначена формула застосовується (п. 3.3 Методики) для розрахунку маси наднормативного викиду забруднюючої речовини в атмосферне повітря від джерел викидів забруднюючих речовин, віднесених до інших, на які не встановлені нормативи гранично допустимих викидів відповідно до законодавства. На думку відповідача обрахунок маси викиду забруднюючих речовин від джерел викидів в атмосферне повітря слід проводити згідно п. 3.4 Методики за формулою (5). При цьому відповідач зауважує, що наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища України № 309 від 27.06.2006 затверджено нормативи граничнодопустимих викидів забруднюючих речовин із стаціонарних джерел. Згідно даних, що наведені у Нормативах (таблиця 4) передбачено, що граничнодопустимий викид діоксиду азоту становить 500 мг/куб.м , оксиду вуглецю 250 мг/куб.м.

З цього приводу суд вказує, що розрахунок маси наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря врегульований розділом 3 Методики. Зокрема, в п. 3.2 зазначеного розділу, визначено відповідну формулу розрахунку маси наднормативного викиду забруднюючої речовини в атмосферне повітря від джерел викидів забруднюючих речовин, віднесених до інших і на які не встановлені нормативи граничнодопустимих викидів відповідно до законодавства.

Підставою для розрахунку маси наднормативного викиду забруднюючої речовини в атмосферне повітря відповідно до формули (4) Методики слугували дані дозволу № 76 від 03.11.2021, виданого ПФ "Скорпіон - Сервіс" та документи, у яких обґрунтовуються обсяги викидів для отримання дозволу на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами для відповідача на 2021 рік, в яких зазначено, що джерела викидів (№1, № 3) забруднюючих речовин віднесено до інших.

Посилання відповідача на те, що наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища України № 309 від 27.06.2006 встановлено нормативи граничнодопустимих викидів забруднюючих речовин із стаціонарних джерел суд не приймає до уваги, оскільки дані нормативи використовуються проектантами для подачі пропозицій щодо дозволених обсягів викидів забруднюючих речовин, які віднесені до основних та інших джерел викидів при розробці документів, у яких обґрунтовуються обсяги викидів для отримання дозволу на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами.

Також слід вказати, що обрахунок маси викиду забруднюючої речовини в атмосферне повітря за формулою (5) п. 3.4 Методики можна застосувати лише при проведенні інструментально-лабораторних вимірювань.

Однак, під час перевірки ДЕІ у Волинській області не проводилися інструментально-лабораторні вимірювання у зв`язку з простоєм стаціонарних джерел викидів (утворення), оскільки експлуатація даного обладнання здійснюється у холодний період року в опалювальний сезон. За результатами проведеної планової перевірки позивачем складено акт від 17.05.2021 № 200/05.21, в якому зафіксовано факт викидів відповідачем забруднюючих речовин в атмосферне повітря від стаціонарних джерел без відповідного дозволу (п. 2.9 Методики).

При цьому використання позивачем Звіту з інвентаризації викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря від стаціонарних джерел ПФ "Скорпіон-сервіс" 2021 року та листування із відповідачем є одним із джерел отримання необхідної інформації для розрахунку завданих збитків, що виключає необхідність проведення лабораторних вимірювань. Подібних висновків дійшов Верховний Суд, зокрема у постановах від 17.03.2020 у справі № 912/823/18, від 02.06.2022 у справі № 924/519/21, від 22.11.2022 № 906/840/21.

Також відповідач стверджує, що обсяг викидів азоту діоксиду, за умови роботи джерел викидів кожного протягом 4440 год/рік (24год/день, 185 днів), згідно витягів із звіту інвентаризації викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря від стаціонарних джерел ПФ "Скорпіон-Сервіс" від джерел № 1 становить 0,024 т/рік та №3 - 0,025 т/рік. Водночас, згідно розрахунку до претензії, маса азоту діоксиду при спалюванні природного газу, від джерел № 1 становить 0,0294624 т, № 3 0,030132, за умови роботи джерел викидів кожного протягом 186 год (2017 рік).

Разом з тим, відповідачем не надано розрахунок маси викидів азоту діоксиду в атмосферне повітря джерел № 1 та № 3 протягом 4440 год/рік, також не зазначено методику та формули, які були використані при визначенні даних величин.

Враховуючи, що величини масової витрати азоту діоксиду для джерел № 1, № 3, визначені на основі інструментально-лабораторних вимірювань проведених газоаналізатором (витяг із Звіту інвентаризації викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря від стаціонарних джерел ПФ "Скорпіон - Сервіс" табл. 2.2), а визначення потужності викиду (т/рік) розрахунковими методами, тому дані показники не можуть порівнюватись у зв`язку із різними вихідними даними та методиками визначення.

З огляду на викладене, колегія суддів дійшла висновку, що доводи відповідача щодо неправильного обчислення розміру збитків, є безпідставними та такими, що не ґрунтуються на положеннях законодавства; суд не встановив обставин того, що позивач здійснив розрахунок розміру збитків всупереч вимогам Методики.

Щодо заяви відповідача про застосування строку позовної давності, то суд вказує наступне.

Відповідно до ст. 257 ЦК України загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки.

Згідно з ч. 1 ст. 261 ЦК України перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила.

Колегія суддів констатує, що перебіг позовної давності у спорах, пов`язаних із стягненням завданої природі шкоди, починається із дня складення акта про відповідне порушення. Аналогічна позиція викладена у постанові Верховного Суду від 12.06.2018 по справі № 910/10452/17.

Враховуючи, що позов про стягнення збитків, завданих державі внаслідок порушення вимог природоохоронного законодавства, поданий прокуратурою 21.04.2023, а позовні вимоги ґрунтуються на акті перевірки № 200/05-21 , який був складений 05.05.2021, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про відсутність підстав для застосування строку позовної давності до спірних правовідносин. Звернення із даним позовом відбулося у межах строку позовної давності, обрахованого із моменту виявлення такого порушення, що відповідає приписам ст. ст. 257, 261 ЦК України.

Суд апеляційної інстанції також не приймає до уваги посилання відповідача на те, що суд першої інстанції безпідставно відмовив у задоволенні його клопотання про призначення у справі судової інженерно - екологічної експертизи, оскільки доводи відповідача, викладені у даному клопотанні не підтверджують наявність правових підстав для призначення у справі судової експертизи та не свідчать про неможливість встановлення судом фактичних обставин справи за результатами оцінки наявних у справі доказів у їх сукупності та доцільність проведення експертизи.

При цьому колегія суддів вказує, що судом першої інстанції було заслухано пояснення спеціаліста органу контролю з приводу проведеного розрахунку заподіяних відповідачем збитків в частині застосування формул розрахунку маси наднормативного викиду забруднюючих речовин в атмосферне повітря та взятих за основу даних, зафіксованих у відповідній документації відповідача, як визначено Методикою.

Також, на стадії апеляційного перегляду рішення суду, відповідач не наполягає на проведенні у справі судової експертизи, про що свідчить його клопотання про залишення без розгляду поданого ним клопотання про призначення у справі судової інженерно - екологічної експертизи.

Із урахуванням викладеного, колегія суддів апеляційного господарського суду вважає доводи відповідача, викладені ним в апеляційній скарзі , безпідставними та необґрунтованими.

Суд зазначає, що ЄСПЛ у рішенні в справі "Серявін та інші проти України" зазначав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення. ЄСПЛ зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довід (рішення ЄСПЛ у справі "Трофимчук проти України").

За таких обставин, Північно-західний апеляційний господарський суд дійшов висновку, що апеляційну скаргу ПФ "Скорпіон - Сервіс" необхідно залишити без задоволення, а судовий збір за розгляд апеляційної скарги покладається на апелянта відповідно до норм ст. 129 ГПК України.

В той же час, із урахуванням викладеного, суд апеляційної інстанції дійшов висновку задоволити вимоги апеляційної скарги прокурора, рішення суду першої інстанції скасувати, прийняти нове рішення, який позов задоволити повністю.

Судовий збір за розгляд позовної заяви та апеляційної скарги прокурора покладається на відповідача відповідно до норм ст. ст. 129, 282 ГПК України.

Керуючись ст. ст. 129, 269, 270, 273, 275, 277, 281-284 ГПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Заступника керівника Волинської обласної прокуратури - задоволити.

2. Апеляційну скаргу Приватної фірми "Скорпіон Сервіс" залишити без задоволення.

3. Рішення Господарського суду Волинської області від 28.07.2023 у справі № 903/412/23 скасувати.

Прийняти нове рішення, який позов задоволити повністю.

Стягнути з Приватної фірми "Скорпіон Сервіс" (43024, м. Луцьк, вул. Карпенка-Карого, 1Д, ) на користь держави в особі Державної екологічної інспекції у Волинській області 401 604, 72 грн збитків, завданих викидами забруднюючих речовин в атмосферне повітря без спеціального дозволу, перерахувавши вказані кошти на спеціальний рахунок місцевого бюджету UA0003550 ГУК у Волинській області/Луцька міська ТГ/, .

4. Стягнути з Приватної фірми "Скорпіон Сервіс" (43024, м. Луцьк, вул. Карпенка-Карого, 1Д, ) на користь Волинської обласної прокуратури (43000, м. Луцьк, вул. Винниченка, 15, ) 6 024, 07 грн судового збору за подання позовної заяви та 9 036, 11 грн судового збору за подання апеляційної скарги.

5. Доручити видачу судових наказів Господарському суду Волинської області.

6. Постанова набирає законної сили з дня її прийняття. Порядок та строк касаційного оскарження встановлені ст. ст. 287-291 ГПК України.

7. Справу повернути до Господарського суду Волинської області.

Повний текст постанови складено 27 листопада 2023

Головуючий суддя Олексюк Г.Є.

Суддя Гудак А.В.

Суддя Мельник О.В.