ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

"20" листопада 2023 р. м. ХарківСправа № 922/4778/23

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Новікової Н.А.,

без виклику учасників справи,

розглянувши матеріали позовної заяви (вх. № 4778/23 від 31.10.2023) у справі № 922/4778/23

за позовом Акціонерного товариства «УКРТЕЛЕКОМ» (, адреса: 01601 м. Київ, бульвар Тараса Шевченка, буд. 18)

в особі Харківської філії Акціонерного товариства «УКРТЕЛЕКОМ» (, адреса: 61010, м. Харків, Нетіченська набережна, буд. 8)

до відповідача Барвінківського Виконавчого комітету міської ради Ізюмського району Харківської області (, адреса: 64701, Харківська обл., Ізюмський р-н, м. Барвінкове, вул. Центральна, буд. 8)

про стягнення невідшкодованих витрат з надання електронних комунікаційних послуг пільговим категоріям населення в розмірі 5306,46 грн,

ВСТАНОВИВ:

Від АТ «УКРТЕЛЕКОМ» в особі Харківської філії АТ «УКРТЕЛЕКОМ» через особистий Електронний кабінет в підсистемі Електронний Суд ЄСІТС фізичної особи ОСОБА_1 до Господарського суду Харківської області надійшла позовна заява (вх. № 4778/23 від 13.11.2023) до відповідача - Барвінківського Виконавчого комітету міської ради Ізюмського району Харківської області, в якій заявник просить суд стягнути з Барвінківського Виконавчого комітету міської ради Ізюмського району Харківської області на користь АТ «Укртелеком» в особі Харківської філії АТ «Укртелеком» невідшкодовану заборгованість по витратах, понесених внаслідок надання електронних комунікаційних послуг пільговим категоріям населення за період з 01.12.2021 по 31.12.2022 (включно) у сумі 5306,46 грн, а також просить стягнути з відповідача 2684,00 грн судового збору.

Розглянувши матеріали зазначеної позовної заяви, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення її без руху, виходячи з такого.

Відповідно до абз. 1, 2 ч. 6 ст. 6 ГПК України, адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Згідно з ч. 8 ст. 6 ГПК України, реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі.

Особа, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, може подавати процесуальні, інші документи, вчиняти інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, з використанням власного електронного підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронні довірчі послуги", якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Особливості використання електронного підпису в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, визначаються Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Якщо цим Кодексом встановлено вимогу зазначення у змісті процесуального документа відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету, особа, яка подає до суду відповідний процесуальний документ в електронній формі через електронний кабінет, звільняється від обов`язку зазначення відповідних відомостей.

Відповідно до ч. 1 ст. 42 ГПК України, учасники справи мають право, зокрема, подавати докази, заяви, клопотання, надавати пояснення суду, свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду.

За приписами ч. 5, 6, 7 ст. 42 ГПК України, документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Якщо цим Кодексом передбачено обов`язок учасника справи щодо надсилання копій документів іншим учасникам справи, такі документи в електронній формі можуть направлятися з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а в разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету - у паперовій формі листом з описом вкладення.

Якщо інший учасник справи відповідно до частини шостої статті 6 цього Кодексу зобов`язаний зареєструвати електронний кабінет, але не зареєстрував його, учасник справи, який подає документи до суду в електронній формі з використанням електронного кабінету, звільняється від обов`язку надсилання копій документів такому учаснику справи.

Суд, направляючи такому учаснику справи судові виклики і повідомлення, ухвали у випадках, передбачених цим Кодексом, зазначає у цих документах про обов`язок такої особи зареєструвати свій електронний кабінет та про можливість ознайомлення з матеріалами справи через Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему або її окрему підсистему (модуль), що забезпечує обмін документами.

Таким чином, відповідно до вищезазначених норм, усі учасники даної справи, зокрема позивач - АТ «УКРТЕЛЕКОМ» та Харківська філія АТ «УКРТЕЛЕКОМ», як відокремлений підрозділ позивача, зобов`язані мати свої особисті зареєстровані Електронні кабінети в підсистемі «Електронний суд» ЄСІТС.

Як вже зазначалося вище, вказана позовна заява надійшла до суду через особистий Електронний кабінет в підсистемі Електронний Суд ЄСІТС фізичної особи - ОСОБА_1 .

Як було встановлено судом, на момент прийняття судом даної ухвали у позивача - АТ «УКРТЕЛЕКОМ» є Електронний кабінет, зареєстрований в підсистемі «Електронний суд» ЄСІТС, що підтверджується відповідною довідкою, наявною в матеріалах справи, дата реєстрації 11.10.2023 о 13:42.

Втім, відокремлений підрозділ позивача - Харківська філія АТ «УКРТЕЛЕКОМ» станом на момент прийняття судом даної ухвали не має зареєстрованого Електронного кабінету в підсистемі «Електронний суд» ЄСІТС, що підтверджується відповідною довідкою, наявною в матеріалах справи.

Згідно з ч. 1 ст. 174 ГПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху також у разі, якщо позовну заяву подано особою, яка відповідно до частини шостої статті 6 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його.

У відповідності до ч. 2 ст. 174 ГПК України, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави, визначеної абзацом другим частини першої цієї статті, суд у такій ухвалі зазначає про обов`язок такої особи зареєструвати електронний кабінет відповідно до статті 6 цього Кодексу.

На підставі викладеного, суд дійшов висновку про необхідність залишити без руху позовну заяву АТ «УКРТЕЛЕКОМ» в особі Харківської філії АТ «УКРТЕЛЕКОМ» (вх. № 4778/23 від 13.11.2023), з наданням позивачу 10-тиденного строку з дня отримання цієї ухвали для усунення недоліків позовної заяви, шляхом здійснення реєстрації Харківською філією АТ «УКРТЕЛЕКОМ» свого Електронного кабінету в підсистемі «Електронний суд» ЄСІТС та надання до суду доказів на підтвердження наявності такого зареєстрованого Електронного кабінету.

Крім того, згідно з ч. 5 ст. 164 ГПК України, до позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Відповідно до ч. 1 ст. 56 ГПК України, сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь в судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

За приписами ч. 3 ст. 56 ГПК України, юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

У відповідності до ст. 58 ГПК України, представниками у суді може бути адвокат або законний представник. При розгляді справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених статтею 59 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1, 3, 4 ст. 60 ГПК України, повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені такими документами:

1) довіреністю фізичної або юридичної особи;

2) свідоцтвом про народження дитини або рішенням про призначення опікуном, піклувальником чи охоронцем спадкового майна.

Довіреність від імені юридичної особи видається за підписом (електронним підписом) посадової особи, уповноваженої на це законом, установчими документами.

Повноваження адвоката як представника підтверджуються:

1) довіреністю;

2) ордером, виданим відповідно до Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність";

3) дорученням органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правничої допомоги, виданим відповідно до Закону України "Про безоплатну правничу допомогу".

Тобто, в порядку самопредставництва юридичну особу може представляти за посадою її керівник або інші особи, повноваження яких підтверджуються відповідно до ч. 3 ст. 56 ГПК України. Для визнання особи такою, що діє в порядку самопредставництва, необхідно, щоб у відповідному законі, статуті, положенні чи трудовому договорі (контракті) було чітко визначене її право діяти від імені такої юридичної особи (суб`єкта владних повноважень без права юридичної особи) без додаткового уповноваження (довіреності).

Як вказано Великою Палатою Верховного Суду в ухвалі від 08.06.2022 у справі № 303/4297/20, з 29 грудня 2019 року самопредставництво юридичної особи, органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування (в адміністративному судочинстві - також суб`єкта владних повноважень, який не є юридичною особою) у цивільному, господарському й адміністративному судочинствах можуть здійснювати будь-які фізичні особи, уповноважені на це саме відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту). У разі, якщо такого договору (контракту) у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника (наприклад, є посилання на посадову інструкцію), то поряд із підтвердженням наявності трудових відносин, такий працівник подає відповідний документ юридичної особи (зокрема, посадову інструкцію), у якому визначений його обов`язок представляти інтереси цієї особи в суді (діяти за правилами її самопредставництва), а за наявності - також обмеження відповідних повноважень. Наявність або відсутність у ЄДР даних про такого працівника, який поряд із керівником має право вчиняти дії від імені юридичної особи, не впливає на обов`язок останньої підтвердити повноваження цього працівника діяти у судовому процесі на підставі закону, статуту, положення, трудового договору (контракту), зокрема обсяг цих повноважень.

У вказаній ухвалі Велика Палата Верховного Суду також відмітила, що зазначене не виключає можливості додаткового подання до суду довіреності юридичної особи, проте самостійно вона не підтверджує повноваження діяти за правилами самопредставництва.

Отже, діяти від імені юридичної особи у господарських судах при розгляді справ у малозначних спорах можуть:

- представники на підставі довіреності;

- адвокати на підставі довіреності, ордеру, виданого відповідно до Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" чи доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правничої допомоги, виданим відповідно до Закону України "Про безоплатну правничу допомогу";

- керівник чи інша уповноважена особа (в порядку самопредставництва) відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту), повноваження якої на самопредставництво мають підтверджуватись документами, з яких вбачається належність такої особи до керівника або суб`єкта, якому надано право на самопредставництво положеннями закону, або статутом, положенням, трудовим договором (контрактом).

Верховний Суд неодноразово звертав увагу на те, що для визнання особи такою, що діє в порядку самопредставництва, необхідно, щоб у відповідному законі, статуті, положенні чи трудовому договорі (контракті) було чітко визначене її право діяти від імені такої юридичної особи (суб`єкта владних повноважень без права юридичної особи) без додаткового уповноваження (довіреності). Зокрема такий висновок наведений у постановах Верховного Суду від 22.04.2020 у справі № 911/933/19, від 28.04.2020 у справі № 910/10553/18, від 09.06.2020 у справі № 904/92/20, від 17.09.2020 у справі № 910/3850/19, від 08.12.2020 у справі № 905/2488/15.

Судом встановлено, що позовну заяву від імені АТ «УКРТЕЛЕКОМ» в особі Харківської філії АТ «УКРТЕЛЕКОМ» подала до суду через свій особистий Електронний кабінет в підсистемі Електронний Суд ЄСІТС фізична особа ОСОБА_1 .

Разом з тим, заявником до позовної заяви не додано документи відповідно до вимог ст. 56, 60 ГПК України, які б свідчили про наявність у ОСОБА_1 станом на момент подання позовної заяви до суду (13.11.2023) повноважень діяти від імені позивача - АТ «УКРТЕЛЕКОМ» в особі Харківської філії АТ «УКРТЕЛЕКОМ» в порядку самопредставництва або в якості представника.

Зазначені обставини свідчать, що вказану позовну заяву подано без додержання процесуальних вимог ч. 5 ст. 164 ГПК України, у зв`язку з чим наявні підстави для залишення без руху цієї позовної заяви, з наданням позивачу 10-тиденного строку з дня отримання цієї ухвали для усунення недоліків позовної заяви, шляхом подання до суду належних доказів, які б свідчили про наявність у ОСОБА_1 повноважень діяти від імені позивача - АТ «УКРТЕЛЕКОМ» в особі Харківської філії АТ «УКРТЕЛЕКОМ» в порядку самопредставництва або в якості представника.

Відповідно до ч. 3 ст. 174 ГПК України, у разі усунення позивачем недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 176 цього Кодексу.

Якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті в строк, встановлений судом, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві (ч. 4 ст. 174 ГПК України).

На підставі вищенаведеного та керуючись ст. 6, 42, 56, 58, 60, ч. 5 ст. 164, ч. 1, 2 ст. 174, ст. 232-235 ГПК України, суд

УХВАЛИВ:

1. Залишити без руху позовну заяву позовну заяву АТ «УКРТЕЛЕКОМ» в особі Харківської філії АТ «УКРТЕЛЕКОМ» (вх. № 4778/23 від 13.11.2023) у справі № 922/4778/23.

2. Надати позивачу строк 10 днів з дня отримання цієї ухвали для усунення недоліків позовної заяви, шляхом:

- здійснення реєстрації Харківською філією АТ «УКРТЕЛЕКОМ» свого Електронного кабінету в підсистемі «Електронний суд» ЄСІТС та надання до суду доказів на підтвердження наявності такого зареєстрованого Електронного кабінету;

- подання до суду належних доказів, які б свідчили про наявність у ОСОБА_1 на момент подання позовної заяви до суду (13.11.2023) повноважень діяти від імені позивача - АТ «УКРТЕЛЕКОМ» в особі Харківської філії АТ «УКРТЕЛЕКОМ» в порядку самопредставництва або в якості представника.

3. Роз`яснити позивачу, що в разі усунення недоліків позовної заяви в строк, встановлений судом, позовна заява буде вважатися поданою в день первинного її подання та прийнята до розгляду господарського суду, про що суд постановить ухвалу в порядку, встановленому ст. 176 ГПК України. Якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті в строк, встановлений судом, заява буде вважатись неподаною та повернута заявнику в порядку ч. 4 ст. 174 ГПК України.

4. Ухвалу направити АТ «УКРТЕЛЕКОМ» та Харківській філії АТ «УКРТЕЛЕКОМ».

Ухвала набирає чинності з моменту її підписання та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Ухвала складена та підписана 20.11.2023.

Суддя Н.А. Новікова