ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"13" листопада 2023 р.м. ХарківСправа № 922/3979/23

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Суслової В.В.

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження справу

за позовом Приватного акціонерного товариства Харківенергозбут (61037, м. Харків, вул. Георгія Тарасенка, буд. 126)
до Харківського автотранспортного фахового коледжу (61003, м. Харків, м-н Конституції, буд. 28)
про стягнення коштів
без виклику учасників справи

ВСТАНОВИВ:

Приватне акціонерне товариство Харківенергозбут звернулось до Господарського суду Харківської області з позовом до Харківського автотранспортного фахового коледжу, в якому просить:

- Стягнути з Харківського автотранспортного фахового коледжу на користь Приватного акціонерного товариства Харківенергозбут заборгованість за спожиту електричну енергію по договору про закупівлю (постачання) електричної енергії № 6-0455/23 від 31.01.2023 за травень 2023 року в сумі 660 205 грн. 94 коп. на п/р із спеціальним режимом використання в філії ХОУ АТ Ощадбанк НОМЕР_1 , МФО 351823, .

- Стягнути з Харківського автотранспортного фахового коледжу на користь Приватного акціонерного товариства Харківенергозбут нараховані по договору про закупівлю (постачання) електричної енергії № 6-0435/23 від 31.01.2023 пеню за період з 24.06.20223 по 31.07.2023 у сумі 33 932 грн. 70 коп., 3% річних за період 24.06.20223 по 31.07.2023 у сумі 2 061 грн. 88 коп. на ХОУ АТ Ощадбанк НОМЕР_2 , МФО 351823, .

- Стягнути з Харківського автотранспортного фахового коледжу па користь Приватного акціонерного товариства Харківенергозбут судовий збір у сумі 10 443 грн. 01 коп. на ХОУ АТ Ощадбанк п/р НОМЕР_2 , МФО 351823, .

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 14.09.2023 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі № 922/3979/23. Постановлено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи. Відповідачеві, згідно ст. 251 ГПК України, встановлено строк 15 днів з дня вручення ухвали для подання відзиву на позов. Роз`яснено, що у разі ненадання відзиву на позов у встановлений судом строк, справа згідно з ч. 9 ст. 165 ГПК України буде розглянута за наявними в ній матеріалами. Також, роз`яснено сторонам, що відповідно до ч. 5 ст. 252 ГПК України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої із сторін про інше.

05.10.2023 від відповідача до суду надійшов відзив на позов за вх. №27107 та клопотання про зупинення провадження у справі № 27104, в якому відповідач просить зупинити провадження у справі № 922/3979/23 до встановлення обставин та вирішення справи по кримінальному провадженню № 0001781 по факту проникнення невстановленими особами до адміністративної будівлі, розташованої за адресою: м. Харків, майдан Конституції, буд. 28 та здійснення крадіжки майна.

Відзив долучено до матеріалів справи.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 06.10.2023 у задоволенні клопотання відповідача про зупинення провадження у справі №922/3979/23 (вх. № 27104 від 05.10.2023) - відмовлено.

09.10.2023 представником позивача до суду подано відповідь на відзив за вх. № 27430 та заперечення на клопотання відповідача щодо зупинення провадження у справі за вх. № 27431. Подані документи долучено до матеріалів справи.

Інших заяв чи клопотань від учасників процесу до суду не надходило.

Відповідно до ст. 248 ГПК України суд розглядає справи у порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення проти них, об`єктивно оцінивши надані суду докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд установив наступне.

У зв`язку з відокремлення функції з розподілу електричної енергії від функцій постачання електричної енергії, що визначено положеннями Закону України Про ринок електричної енергії від 13.04.2017 (далі - Закон), з 01.01.2019 ПрАТ «Харківенергозбут» є постачальником електричної енергії за вільними цінами на підставі Постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - НКРЕКП) від 19.06.2018 № 505 та постачальником універсальних послуг на території Харківської області у відповідності до Постанови НКРЕКП від 26.10.2018 № 1268.

ПрАТ Харківенергозбут, як постачальник електричної енергії за вільними цінами, здійснює постачання електричної енергії з 01.01.2019 у порядку, визначеному Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими Постановою НКРЕКП від 14.06.2018 № 312 (далі - Правила), та на умовах договору постачання електричної енергії споживачу.

Слід відзначити, що відповідно до пункту 13 розділу XVII Закону у разі відокремлення оператор системи розподілу є правонаступником в частині прав та обов`язків, зокрема, пов`язаних із провадженням діяльності з постачання електричної енергії за регульованим тарифом та із провадженням діяльності з передачі електричної енергії місцевими (локальними) електромережами за договорами на постачання електричної енергії та про користування електричною енергією.

Таким чином правонаступником в частині прав та обов`язків за договорами про постачання/користування електричної енергії, що діяли до 01.01.2019 залишається АТ Харківобленерго, яке продовжує виконання функції з розподілу електричної енергії на території Харківської області.

Відповідно до статті 4 Закону України Про ринок електричної енергії (далі - Закон) учасники ринку електричної енергії провадять свою діяльність на ринку електричної енергії па договірних засадах.

Договір Постачання електричної енергії споживачу укладається між електропостачальником та споживачем та передбачає постачання всього обсягу фактичного споживання електричної енергії споживачем у певний період часу одним електропостачальником. Постачання електричної енергії споживачам здійснюється за вільними цінами (ч. 2 ст. 56 Закону).

Пунктом 3.2.1 Правил передбачено, що електропостачальники, які постачають електричну енергію споживачам па роздрібному ринку, мають самостійно розробити форму відповідного договору на основі примірного чи типового договору, який є додатком до цих Правил. Розроблені форми договорів електропостачальники мають оприлюднювати на своїх офіційних веб-сайтах.

Відповідно до п. 3.2.5 Правил укладення споживачем договору про постачання електричної енергії споживачу відбувається шляхом приєднання споживача до договору на умовах обраної споживачем комерційної пропозиції, для чого споживач подає такому електропостачальнику заяву-приєднання.

Згідно п. 3.2.9 за наявності публічних комерційних пропозицій електропостачальпик розміщує на веб сайті та в центрах обслуговування споживачів бланк заяви-приєднання до договору постачання електричної енергії споживачу.

Публічний договір постачання електричної енергії споживачу, комерційні пропозиції та заява-приєднання розміщені на офіційному сайті ПрАТ Харківенергозбут: zbutenergo.kharkov.ua.

Згідно з п.п. 4.12, 4.13 розділу IV Правил розрахунки між споживачем та електропостачальником (іншими учасниками роздрібного ринку, якщо вони беруть участь у розрахунках) здійснюються згідно з даними, отриманими від адміністратора комерційного обліку в порядку, передбаченому Кодексом комерційного облік); про обсяги поставленої, розподіленої (переданої) та купленої електричної енергії.

Згідно з п. 10 Постанови до запуску електронної платформи Датахаб адміністратора комерційного обліку функції адміністратора комерційного обліку на роздрібному ринку електричної енергії, у тому числі адміністрування процедури зміни постачальника електричної енергії у межах території ліцензованої діяльності, виконує відповідний оператор системи розподілу.

У відповідності до п. 4.3 Правил дані, необхідні для формування платіжних документів, у тому числі щодо обсягів електричної енергії, надаються учасникам роздрібного ринку адміністратором комерційного обліку в порядку, встановленому Кодексом комерційного обліку. На підставі отриманих даних відповідно до умов договору (обраної споживачем комерційної пропозиції) сторони складають акти прийому-передачі проданих товарів та/або наданих послуг.

За вимогами п. 1.1 Розділу IX Кодексу комерційного обліку обмін даними між адміністратором комерційного обліку постачальником послуг комерційного обліку та учасниками ринку здійснюється у вигляді електронних документів відповідно до стандартів інформаційного обміну Датахаб, що розробляються адміністратором комерційного обліку та затверджуються Регулятором.

Таким чином розрахунки за спожиту Харківським автотранспортним фаховим коледжем електроенергію ПрАТ Харківенергозбут проведені на підставі отриманих у відповідності до наведених вище вимог законодавства України даних комерційного обліку від оператора системи розподілу - АТ Харківобленерго.

Враховуючи, що Харківським автотранспортним фаховим коледжем було надано підписану заяву - приєднання до умов договору про закупівлю (постачання) електричної енергії споживачу на умовах комерційної пропозиції №1/23 Ф-Р, фактично споживалась електрична енергія, договір про закупівлю (постачання) електричної енергії споживачу № 6-0435/23 від 31.01.2023 (далі Договір) вважається укладеним.

Згідно п. 2.1 Договору Постачальник продає електричну енергію (код за ДК 021:20-5- електрична енергія) Електрична енергія, як різновид товару для забезпечення потреб електроустановок Споживача, а Споживач оплачує Постачальнику вартість використаної (купленої) електричної енергії та здійснює інші платежі згідно з умовами цього Договору.

Відповідно до п. 5.6 Договору розрахунковим періодом є календарний місяць.

Пунктом 5.7 Договору передбачено, що оплата вартості електричної енергії здійснюється Споживачем виключно шляхом перерахування коштів на поточний рахунок Постачальника.

Пунктом 5.11 Договору передбачено, що Споживач здійснює оплату за послугу з розподілу (передачі) електричної енергії через або через Постачальника, або безпосередньо оператору системи.

Згідно з п. 5.8 Договору оплата рахунка постачальника має бути здійснена споживачем у строк, визначений в комерційній пропозиції, яка є додатком 2 до цього Договору.

За умовами п. 4 комерційної пропозицій №1/23 Ф-Р розрахунковим періодом с календарний місяць. Оплата електричної енергії здійснюється Споживачем один раз за фактичний обсяг спожитої електричної енергії, визначеного за показами розрахункових засобів обліку (або розрахунковим шляхом), на підставі виставленого рахунка Споживачу в якому зазначаються суми до сплати за електричну енергію.

У разі відсутності графіка погашення заборгованості та при відсутності у платіжному документі у реквізиті Призначення платежу посилань на період, за який здійснюється оплата, або перевищення суми платежу, необхідної для цього періоду, ці кошти перераховані за електричну енергію, Постачальник має право зарахувати як погашення існуючої заборгованості з найдавнішим терміном її виникнення.

У разі заміни тарифу надлишок (переплата) оплаченої, але не спожитої електричної енергії зараховується на його особовий рахунок як авансовий платіж за новими тарифами в наступному розрахунковому періоді.

Відповідно до п. 6.2 Договору Споживач зобов`язується забезпечувати своєчасну та повну оплату спожитої електричної енергії відповідно до умов цього Договору.

Пунктом 5 комерційної пропозиції № 1/23 Ф-Р встановлено, що рахунок за спожиту електричну енергію надається Споживачу до 12 числа включно місяця, наступного за розрахунковим. Рахунок за спожиту електричну енергію має бути оплачений протягом 10 робочих днів від дня отримання рахунка Споживачем.

Рахунки на оплату надаються Споживачу у відповідних структурних підрозділах Постачальника, або направляються через систему електронного документообігу у разі укладання відповідної додаткової угоди до Договору В разі неотримання Споживачем рахунків Постачальник направляє рахунки Споживачу поштовим зв`язком. У такому випадку рахунки вважаються отриманими Споживачем з дня їх відправлення.

У відповідності до п. 5.9 Договору якщо Споживач не здійснив оплату за цим Договором в строки, передбачені комерційною пропозицією, Постачальник має право здійснити заходи з припинення постачання електричної енергії Споживачу у порядку визначеному ПРРЕЕ. У разі порушення Споживачем строків оплати Постачальник мас право вимагати сплату пені, 3% річних та інфляційних в терміни та в розмірах, встановлених в комерційній пропозиції яка є додатком 2 до цього договору.

Пеня нараховується за кожен прострочений день оплати. Споживач сплачує за вимогою Постачальника пеню у розмірі, що зазначається у комерційній пропозиції.

Пунктом 8 комерційної пропозиції №1/23 Ф-Р передбачено, що у разі порушення Споживачем строків оплати електричної енергії, передбачених п. 5 комерційної пропозиції Постачальник проводить нарахування за весь час прострочення, у тому числі за день оплати: пені у розмірі подвійної облікової ставки НБУ, що діяла в період, за який здійснюються нарахування, від суми боргу, за кожен день прострочки; 3% річних з простроченої суми. При цьому сума грошового зобов`язання за договором повинна бути оплачена Споживачем з урахуванням встановленого індексу інфляції.

Згідно з переданими АТ Харківобленерго даними ПрАТ Харківенергозбут для Харківського автотранспортного фахового ліцею було сформовано наступні рахунки за електричну енергію:

за травень 2023 па суму 550 171,62 грн., ПДВ 20 % 110 034,32 грн., разом з ПДВ 660 205,94 гри. Відповідачем за травень 2023 року спожито 131998 кВт*год згідно фактичних даних, а саме: відомостей Реєстру фактичних обсягів електричної енергії по споживачам (витяг додано до позовної заяви) та акту приймання-передачі електричної енергії. Рахунок за травень 2023 року було направлено поштовим зв`язком 09.06.2023 (докази направлення додані до позовної заяви). Строк оплати рахунку 23.06.2023.

Станом па 01.08.2023 сума заборгованості за спожиту електричну енергію по Договору про постачання електричної енергії № 6-0435/23 від 31.01.2023 за травень 2023 року складає 660 205 гри. 94 коп.

Як вказує позивач, наразі Відповідач свої зобов`язання щодо оплати електричної енергії за Договором не виконав.

Рахунок та акт приймання-передачі з доказами їх направлення Відповідачу містяться у додатках до позовної заяви.

Отже, ПрАТ Харківенергозбут як Постачальник, виконав свої зобов`язання по Договору у повному обсязі, але Харківський автотранспортний фаховий коледж умови Договору щодо своєчасної сплати спожитої електричної енергії у встановлені Договором строки не виконало, внаслідок чого Відповідачу були нараховані пеня та 3 % річних, які станом на 01.08.2023 року становлять 35 994,58 гри., з яких:

-33 932,70 грн. - пеня;

-2 061,88 грн. - 3% річних.

Такі обставини, на думку позивача, свідчать про порушення його прав та охоронюваних законом інтересів і є підставою для їх захисту у судовому порядку, у зв`язку з чим позивачем заявлено до стягнення з відповідача заборгованість за спожиту електричну енергію по договору про закупівлю (постачання) електричної енергії № 6-0455/23 від 31.01.2023 за травень 2023 року в сумі 660 205, 94 грн., а також нараховані пеню за період з 24.06.20223 по 31.07.2023 у сумі 33 932, 70 грн. та 3% річних за період 24.06.2023 по 31.07.2023 у сумі 2 061 грн. 88 коп.

Надаючи правову кваліфікацію викладеним обставинам з урахуванням фактичних та правових підстав позовних вимог, суд виходить з наступного.

Частиною першою статті 275 ГК України передбачено, що за договором енергопостачання енергопостачальне підприємство (енергопостачальник) відпускає електричну енергію, пару, гарячу і перегріту воду (далі - енергію) споживачеві (абоненту), який зобов`язаний оплатити прийняту енергію та дотримуватися передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного обладнання, що ним використовується.

Частинами шостою, сьомою статті 276 ГК України встановлено, що розрахунки за договорами енергопостачання здійснюються на підставі цін (тарифів), встановлених/визначених відповідно до вимог закону. Оплата енергії, що відпускається, здійснюється відповідно до умов договору.

Відповідно до вимог статей 525, 526, 629 ЦК України та статті 193 ГК України, договір є обов`язковим для виконання сторонами, а зобов`язання мають виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства.

Згідно з вимогами статті 530 ЦК України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Згідно зі ст. 193 ГК України, суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться.

Статтею 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог діючого законодавства.

У відповідності до статті 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом, що передбачено частиною першою статті 612 ЦК України.

Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено не здійснення відповідачем повної та своєчасної оплати вартості спожитої електричної енергії за травень 2023 року.

Відповідач в установленому порядку обставини, які повідомлені позивачем не спростував та доказів належного виконання своїх зобов`язань зі своєчасної оплати заборгованості за електричну енергію до матеріалів справи не надав.

Враховуючи викладене та те, що відповідно до ст. 526 ЦК України, ст. ст. 193, 198 ГК України, зобов`язання повинні виконуватись належним чином, у встановлений строк відповідно до умов і порядку укладеного між сторонами договору та згідно з вимогами закону, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться, приймаючи до уваги викладені обставини, та відсутність доказів на підтвердження сплати відповідачем заборгованості за електричну енергію за травень 2023 року в розмірі 660 205, 94 грн., суд визнає вимоги позивача про стягнення основної заборгованості належно обґрунтованими, доведеними матеріалами справи та такими, що підлягають задоволенню.

Щодо стягнення пені за період з 24.06.20223 по 31.07.2023 у сумі 33 932, 70 грн. та 3% річних за період 24.06.2023 по 31.07.2023 у сумі 2 061, 88 грн., суд зазначає наступне.

Відповідно до ст. 611 Цивільного кодексу України у разі порушення зобов`язання, настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема, сплата неустойки.

Відповідно положень статті 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

Відповідно до статті 230 Господарського кодексу України штрафними санкціями у цьому Кодексі визнаються господарські санкції у вигляді грошової суми (неустойка, штраф, пеня), яку учасник господарських відносин зобов`язаний сплатити у разі порушення ним правил здійснення господарської діяльності, невиконання або неналежного виконання господарського зобов`язання.

Згідно із пунктом 4 статті 231 Господарського кодексу України у разі, якщо розмір штрафних санкцій законом не визначено, санкції застосовуються в розмірі, передбаченому договором.

Відповідно також до частини другої статті 625 ЦК України, боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

При цьому, передбачене законом право кредитора вимагати сплати боргу з урахуванням інфляційних витрат на суму боргу та процентів річних виступає способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат (збитків) кредитора від знецінення грошових коштів внаслідок інфляційних процесів та отримання компенсації (плати) від боржника за користування утримуваними ним грошовими коштами, належними до сплати кредиторові, а тому ці кошти нараховуються незалежно від вини боржника та незалежно від сплати ним неустойки за порушення виконання зобов`язання.

Пунктом 8 комерційної пропозиції №1/23 Ф-Р передбачено, що у разі порушення Споживачем строків оплати електричної енергії, передбачених п. 5 комерційної пропозиції Постачальник проводить нарахування за весь час прострочення, у тому числі за день оплати: пені у розмірі подвійної облікової ставки НБУ, що діяла в період, за який здійснюються нарахування, від суми боргу, за кожен день прострочки; 3% річних з простроченої суми. При цьому сума грошового зобов`язання за договором повинна бути оплачена Споживачем з урахуванням встановленого індексу інфляції.

Заперечуючи проти позову відповідач вказує на безпідставність вимог Позивача про стягнення пені та 3% річних у зв`язку з наявністю форс-мажорних обставин, зумовлених військовою агресію Російської Федерації проти України, при цьому посилається на лист торгово-промислової палати України від 28.02.2022.

Дійсно, Торгово-промисловою палатою України листом № 2024/02.0-7.1 від 28 лютого 2022 року військову агресію Російської Федерації проти України засвідчено в якості форс-мажорної обставини (обставини непереборної сили). Торгово-промислова палата України підтверджує, що зазначені обставини з 24 лютого 2022 року до їх офіційного закінчення, є надзвичайними та невідворотними.

Однак, слід звернути увагу, що пунктом 12.4 Договору про постачання електричної енергії споживачу від 31 січня 2023 року № 6-0435/23 визначено, що сторони зобов`язані негайно повідомити про форс-мажорні обставини та протягом 14 днів з дати їх виникнення надати підтверджуючи документи щодо їх настання відповідно до чинного законодавства.

Відповідачем відповідно до вказаних вище умов договору не надано доказів повідомлення Позивача про виникнення форс-мажорних обставин, а тому посилання Позивача на неможливість своєчасного виконання своїх зобов`язань за Договором у зв`язку з форс-мажорними обставинами є необґрунтованим та не підтверджено належними доказами.

Згідно ч. 1 ст. 14-1 Закону України «Про торгово-промислові палати» «Торгово-промислова палата України та уповноважені нею регіональні торгово- промислові палати засвідчують форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) та видають сертифікат про такі обставини протягом семи днів з дня звернення суб`єкта господарської діяльності за собівартістю».

Регламентом засвідчення Торгово-промисловою пататою України та регіональними торгово-промисловими палатами форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили), затвердженим Рішенням президії ГПП України від 15.07.2014 № 40 (3) (далі - Регламент) встановлено єдиний порядок засвідчення форс-мажорних обставин (обставини непереборної сили) в системі ТПП України (пп. 1.1 п. 1 Регламента).

Відповідно до пп. 3.3 п. З Регламенту «Сертифікат (в певних договорах, законодавчих і нормативних актах згадується також як висновок, довідка, підтвердження) про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) (далі - сертифікат) - документ встановленої ТПП України форми, який засвідчує настання форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили), виданий ТПП України або регіональною торгово- промисловою палатою згідно з чинним законодавством, умовами договору (контракту, угоди тощо) та цим Регламентом».

Отже, чинним Регламентом не передбачено засвідчення настання форс-мажорних обставин у формі листа, тому у Товариства відсутні підстави вважати невиконання Споживачем умов Договору такими, що сталися внаслідок обставин непереборної сили.

Форс-мажорні обставини не мають преюдиційного характеру, і при їх виникненні сторона, яка посилається на них як на підставу неможливості належного виконання зобов`язання, повинна довести їх наявність не тільки самих по собі, але і те, що вони були форс-мажорними саме для даного конкретного випадку.

Отже, загальновідомий факт про повномасштабну агресію РФ проти України не може бути підставою для звільнення відповідача від виконання свого зобов`язання. Будь-яких доказів наявності для відповідача обставин форс-мажору, що стали перешкодою для неможливості виконання свого зобов`язання перед позивачем з оплати спожитої електричної енергії, відповідач не надав.

Також у відзиві Відповідач, вказуючи на неправомірність нарахування Позивачем пені та 3% річних за порушення умов Договору, посилається на положення постанови Кабінету Міністрів України від 05.03.2022 № 206 «Деякі питання оплати житлово-комунальних послуг в період воєнного стану».

Так, Постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2022 №206 "Деякі питання оплати житлово-комунальних послуг в період воєнного стану" визначено, що в умовах воєнного стану, введеного Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64 "Про введення воєнного стану в Україні", до припинення чи скасування воєнного стану в Україні забороняється: нарахування та стягнення неустойки (штрафів, пені), інфляційних нарахувань, процентів річних, нарахованих на заборгованість, утворену за несвоєчасне та/або неповне внесення населенням плати за житлово-комунальні послуги; припинення/зупинення надання житлово-комунальних послуг населенню у разі їх неоплати або оплати не в повному обсязі.

Однак, суд звертає увагу, що п. 1 цієї постанови охоплює лише певну конкретно визначену законом категорію - населення , а отже не стосується належного виконання взятих на себе за договором зобов`язань юридичними особами.

Разом з цим, слід зазначити, що Указом Президента України Про введення воєнного стану в Україні №64/2022 від 24.02.2022 року в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022 року строком на 30 діб, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України. Указами Президента України Про продовження строку дії воєнного стану в Україні №133/2022 від 14.03.2022 року, №573/2022 від 15.08.2022 року, №757/2022 від 07.11.2022 року, №58/2023 від 06.02.2023 року, №254/2023 від 01.05.2023 року, №451/2023 від 26.07.2023 року, відповідно продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 18 серпня 2023 року строком на 90 діб.

Відповідно до ст. 1 Закону України Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - НКРЕКП, Регулятор), є постійно діючим центральним органом виконавчої влади зі спеціальним статусом, що утворений Кабінетом Міністрів України. Регулятор є колегіальним органом, що здійснює державне регулювання, моніторинг та контроль за діяльністю суб`єктів господарювання у сферах енергетики та комунальних послуг.

Згідно п.1 ч. 2 ст. 17 Закону України Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, Регулятор має право приймати рішення з питань, що належать до його компетенції, які є обов`язковими до виконання.

НКРЕКП прийнято постанову Про забезпечення стабільного функціонування ринку електричної енергії, у тому числі фінансового стану учасників ринку електричної енергії на період дії в Україні воєнного стану від 25.02.2022 року № 332.

26.04.2022 року постанову НКРЕКП доповнено п. 16, згідно якого передбачено зупинення нарахування та стягнення штрафних санкцій, передбачених договорами, що укладені відповідно до Закону України Про ринок електричної енергії, між учасниками ринку електричної енергії, на період військового стану.

Оскільки, спірні господарські правовідносини склалися відповідно до Закону України «Про ринок електричної енергії», вказана постанова НКРЕКП підлягає застосуванню до цих правовідносин.

При цьому, суд зауважує, що період нарахування пені позивачем заявлено такий, який входить в період дії воєнного стану.

Таким чином, враховуючи п. 16 постанови НКРЕКП від 25.02.2022 року, яка є чинною, та обов`язковою для суб`єктів спірних правовідносин, відсутні правові підстави для нарахування та стягнення з відповідача штрафної санкції у вигляді пені.

За таких обставин, вимога позивача про стягнення з відповідача пені у розмірі 33 932, 70 грн. є безпідставною та такою, що не підлягає задоволенню.

В той же час, перевіривши правомірність та правильність нарахування позивачем 3% річних, суд встановив, що вказані нарахування не суперечать вимогам чинного законодавства, умовам договору, нараховані арифметично вірно, з урахуванням чого, позовні вимоги про стягнення 3% річних у розмірі 2 061, 88 грн. суд визнає обґрунтованими, доведеним матеріалами справи, не спростованими відповідачем та такими, що підлягають задоволенню.

Згідно статті 73 Господарського процесуального кодексу України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Відповідно до частини 1 статті 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

За змістом статті 76 Господарського процесуального кодексу України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (стаття 77 Господарського процесуального кодексу України).

Згідно статті 86 Господарського процесуального кодексу України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Отже, підсумовуючи викладене, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню, а саме стягненню з відповідача підлягає заборгованість за електричну енергію у розмірі 660 205, 94 грн. та 3% річних у розмірі 2 061, 88 грн. В частині позовних вимог щодо стягнення пені у розмірі 33 932, 70 грн. - суд відмовляє у задоволенні.

Вирішуючи питання розподілу судового збору, суд керується п. 2 ч. 1 ст. 129 ГПК України, відповідно до якої судові витрати у разі часткового задоволення позову покладаються на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. У зв`язку з чим судовий збір покладається на відповідача у розмірі 9 934,01 грн. Решта витрат зі сплати судового збору залишається за позивачем.

На підставі викладеного, керуючись статтями 124, 129-1 Конституції України, статтями 1, 4, 12, 20, 73, 74, 76-79, 86, 123, 129, 236-238, 247-252 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити частково.

Стягнути з Харківського автотранспортного фахового коледжу (61003, м. Харків, м-н Конституції, буд. 28, ) на користь Приватного акціонерного товариства Харківенергозбут (61037, м. Харків, вул. Георгія Тарасенка, буд. 126, , п/р із спеціальним режимом використання в філії ХОУ АТ Ощадбанк НОМЕР_1 , МФО 351823) заборгованість за спожиту електричну енергію по договору про закупівлю (постачання) електричної енергії № 6-0455/23 від 31.01.2023 за травень 2023 року в сумі 660 205, 94 грн.

Стягнути з Харківського автотранспортного фахового коледжу (61003, м. Харків, м-н Конституції, буд. 28, на користь Приватного акціонерного товариства Харківенергозбут (61037, м. Харків, вул. Георгія Тарасенка, буд. 126, , ХОУ АТ Ощадбанк UА0529792, МФО 351823) 3% річних за період 24.06.20223 по 31.07.2023 у сумі 2 061,88 грн., витрати зі сплати судового збору у розмірі 9 934,01 грн.

Видати накази після набрання рішенням законної сили.

В частині позовних вимог щодо стягнення пені у розмірі 33 932,70 грн. відмовити.

Відповідно до ст. 241 ГПК України, рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Згідно ст.ст. 256, 257 ГПК України, рішення може бути оскаржене до Східного апеляційного господарського суду протягом двадцяти днів з дня складання повного тексту рішення, з урахуванням приписів п.п. 17.5 п.17 Перехідних положень ГПК України.

Повне рішення складено "13" листопада 2023 р.

Суддя В.В. Суслова

справа № 922/3979/23