ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

"08" листопада 2023 р. Справа № 911/1661/23

За позовом Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго", 01032, місто Київ, вулиця Симона Петлюри, будинок 25

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Центрелектромережбудпроект", 08131, Київська область, Бучанський район, село Софіївська Борщагівка, вулиця Київська, будинок 24

про стягнення 234 900,00 грн штрафних санкцій за договором № 01-200132-21 від 11.05.02021

суддя Н.Г. Шевчук

без виклику сторін

суть спору:

Приватне акціонерне товариство "Національна енергетична компанія "Укренерго" звернулося до Господарського суду Київської області із позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю "Центрелектромережбудпроект" про стягнення 234 900,00 грн штрафних санкцій за договором № 01-200132-21 від 11.05.02021.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідачем порушено строки виконання проєктних робіт обумовлених договором № 01-200132-21 від 11.05.02021, у зв`язку з чим позивач просить стягнути з відповідача 197 100,00 грн пені та 37 800,00 грн штрафу.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 26.06.2023 відкрито провадження у справі № 911/1661/23. Враховуючи ціну позову, що не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, характер спірних правовідносин та предмет доказування, господарським судом вирішено розгляд справи здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

17 липня 2023 року відповідачем до канцелярії суду подано відзив на позовну заяву вих. № 14/01-1 від 14.07.2023, в якому останній заперечив проти задоволення позовних вимог.

25 липня 2023 року на електронну адресу суду від позивача надійшла відповідь на відзив № 01/35953 від 24.07.2023.

Відповідач користуючись правом передбаченим статтею 167 Господарського процесуального кодексу України 15.08.2023 на електронну адресу суду направив заперечення № 15/08-1 від 15.08.2023.

Відповідно до частини восьмої статті 252 Господарського процесуального кодексу України при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.

Згідно із частиною четвертою статті 240 Господарського процесуального кодексу України, у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення.

Розглянувши матеріали справи, дослідивши подані документи, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

встановив:

11 травня 2021 року між Приватним акціонерним товариством "Національна енергетична компанія "Укренерго" (Замовник) та Товариством з обмеженою відповідальністю "Центрелектромережбудпроект" (Підрядник) укладено договір № 01-200132-21, предметом закупівлі якого є: ДСТУ Б.Д.1.1-1:2013 Проектування "Реконструкція ПС 330 кВ "Вінницька" шляхом заміни обладнання 10/0,4 кВ власних потреб з заміною ЩВП, ТВП-1, 2, 3. Вінницька область, Вінницький район, с. Лука-Мелешківська, вул. Привокзальна, 1. Інв 004809" 71320000-7 Послуги з інженерного проектування ( пункт 1.1 Договору).

Відповідно до пункту 1.2 Договору Підрядник зобов`язується на свій ризик, згідно із затвердженим Замовником та погодженим Підрядником завданням на проектування (Додаток 1 до Договору), з дотриманням інших вимог Договору, чинного законодавства України, виконати проектні роботи/інженерно-вишукувальні роботи по об`єкту: Реконструкція ПС 330 кВ "Вінницька" шляхом заміни обладнання 10/0,4 кВ власних потреб з заміною ЩВП, ТВП-1,2,3. Вінницька область, Вінницький район, с. Лука-Мелешківська, вул. Привокзальна 1. Інв 004809, а Замовник зобов`язується здійснити оплату прийнятих, належно виконаних, проектних робіт на умовах Договору.

Результат проектних робіт за Договором - розроблена та оформлена згідно з вимогами Договору та чинного законодавства України проектно-кошторисна документація, щодо якої Підрядник отримав позитивний висновок експертної організації.

Визначені Договором проектні роботи визнаються належно виконаними за умови дотримання Підрядником вимог з розроблення і оформлення проектної документації (відповідно до Завдання на проектування та інших умов Договору, державних норм, будівельних норм і правил, українських та міжнародних стандартів, інших вимог чинного законодавства України з питань, що регламентують питання розроблення проектної документації, в тому числі в частині отримання звіту експертної організації) та дотримання строку, визначеного Договором.

Обсяги закупівлі робіт можуть бути змінені Замовником, зокрема залежно від фактичного обсягу видатків Замовника.

Згідно із пунктом 1.3 Договору Підрядник виконує проектні роботи протягом 180 календарних днів з моменту укладання Договору, але не пізніше 30.09.2021 року.

Загальна ціна Договору розрахована відповідно до ДСТУ Б.Д.1.1-7:2013 і визначена в договірній ціні та кошторисній документації (Додаток 2 до Договору), становить 450 000,00 грн, крім того ПДВ (20%) 90 000,00 грн, всього 540 000,00 грн. Ціна Договору може бути змінена у випадках, визначених чинним законодавством України та (або) Договором (пункти 2.2, 2.3 Договору).

Відповідно до пункту 5.2 Договору приймання-передача виконаних Підрядником проектних робіт засвідчується шляхом підписання сторонами акту здачі-приймання виконаних робіт (Акт), який оформляється (за формою згідно з ДСТУ Б.Д.1.1-7:2013, якщо на момент складання такого Акта не будуть застосовані інші форми) згідно з вимогами щодо оформлення первинних документів.

У разі невиконання або неналежного виконання своїх зобов`язань за Договором сторони несуть відповідальність, передбачену законами України та Договором.

Так, відповідно до пункту 7.3 Договору за порушення строків виконання проектних робіт Підрядник сплачує Замовнику пеню згідно з частиною другою статті 231 Господарського кодексу України у розмірі 0,1% вартості проектних робіт, строк виконання яких порушений, за кожний день прострочення, а за прострочення понад тридцять днів Підрядник повинен додатково сплатити Замовнику штраф у розмірі семи відсотків від вказаної вартості.

Договір набуває чинності з дати його підписання обома сторонами та діє до 31.12.2021, а в частині розрахунків до повного виконання (пункт 12.1 договору).

Відповідно до пункту 15.5 Договору будь-які повідомлення, а також документи, пов`язані з Договором надсилаються письмово або електронною поштою на адреси електронної пошти зазначені в реквізитах Договору. Сторони підтверджують приналежність їм електронних адрес, зазначених в реквізитах Договору, заявляють про те, що сторони та уповноважені ними представники мають доступ до адрес електронної пошти, зазначених в Договорі, відповідають за інформацію (документи) надіслані з даних електронних адрес та зобов`язуються не допускати їх несанкціонованого використання. У випадку втрати стороною доступу до електронної пошти зазначеної в Договорі, така сторона зобов`язується протягом 2 робочих днів повідомити про це іншу Сторону.

Згідно із пунктом 15.9 Договору підписанням даного Договору сторони надають згоду одна одній на використання інформаційно-телекомунікаційної системи "УКРЕНЕРГО ОНЛАЙН" при його укладенні та виконанні.

Даний договір, будь-які зміни до нього, будь-які документи, що створюються/укладаються сторонами під час виконання Договору можуть бути підписані сторонами як в звичайній письмовій формі, так i в електронній формі з використанням кваліфікованого електронного підпису/електронного цифрового підпису (далі - електронний підпис) та печатки (за наявності) (за виключенням випадків, коли використання кваліфікованого електронного підпису чи печатки прямо заборонено Законом) за допомогою сервісу "УКРЕНЕРГО ОНЛАЙН", який забезпечує юридично значимий електронний документообіг між сторонами та знаходиться в мережі Інтернет за посиланням: https://online.ua.energy/. Один документ може бути підписаний лише одним способом.

Створення електронного документу (договору та/або додатків до нього та/або додаткових угод до нього) завершується накладенням останнього кваліфікованого електронного підпису, необхідного для чинності такого електронного документу, та електронний документ вважається чинним з дати такого підписання, якщо інша дата не встановлена в документі.

Договір № 01-200132-21 від 11.05.02021, разом із додатками до нього: Завданням на проектування (Додаток 1), Договірною ціною та кошторисною документацією до неї (Додаток 2) підписані сторонами за допомогою кваліфікованих електронних підписів.

Звертаючись з даним позовом до суду позивач зазначає, що проєктні роботи вартістю 540 000,00 грн, обумовлені договором № 01-200132-21 від 11.05.02021 виконані і передані Підрядником Замовнику 09.03.2023 згідно акта № 1 приймання-передачі виконаних робіт від 09.03.2023, тоді як умовами договору передбачено, що такі роботи Підрядник повинен був виконати до 30.09.2021 включно.

У зв`язку з наведеним позивач нарахував та просить стягнути з відповідача наступні штрафні санкції:

- пеню за період прострочення виконання проєктних робіт з 01.10.2021 по 30.09.2022 у розмірі 197 100,00 грн;

- штраф у розмірі 7% за прострочення понад тридцять днів виконання проєктних робіт, що становить 37 800,00 грн.

Позивач 27.02.2023 звертався до відповідача з претензією № 01/10256 про сплату 234 900,00 грн штрафних санкцій за договором № 01-200132-21 від 11.05.02021, однак за твердженнями позивача, претензія залишена не оплаченою.

Відповідач в свою чергу не погоджується з позовними вимогами позивача та зазначає, що прострочення строку виконання робіт відбулося через зміну умов їх виконання позивачем в односторонньому порядку.

Так, відповідач вказує, що на початку виконання робіт, ним, як виконавцем було направлено на Замовника (позивача) лист вих. № 30 від 17.05.2021, в якому виконавець просив надати роз`яснення на пункти Додатка № 1 до Договору № 01-200132-21 від 11.05.2021 та надати рекомендації по типам та виробникам обладнання.

У відповіді (лист вих. № 01/20372 від 19.05.2021) від Замовника (позивача) було повідомлено, що вказані підрядником питання необхідно опрацювати на місці виконання реконструкції під час проведення оглядових робіт.

Як твердить відповідач, під час оглядових робіт на підстанції 330 кВ Вінницька з начальником підстанції було узгоджено тип ТПВ (масляні) та місце їх встановлення (чого раніше не передбачалось). Що і було реалізовано у проєктних роботах Підрядником та передано схему на узгодження Замовнику (лист підрядника вих. № 42 від 07.07.2021).

Позивач, у своїй відповіді (лист вих. № 01/31855 від 27.07.2021) зазначив, що необхідно проєктом передбачити установку ТВП з твердою ізоляцією (чого раніше не передбачалось).

Враховуючи, що на дату таких змін відповідачем вже було розроблено електричні, будівельні, сантехнічні рішення та рішення з генплану по установці трансформаторів власних потреб масляного типу на відкритій частині підстанції, а також враховуючи з того, що ТВП будуть закладатись з твердою ізоляцією, відповідачу необхідно було переробити рішення по установці ТВП, що потребувало додаткових "трудозатрат" та значного часу. У зв`язку, з цим відповідач звернувся до Замовника (позивача) з листом вих. № 61 від 03.09.2021, в якому просив продовжити строк виконання проєктних робіт, що передбачено у п. 1.3 Договору, шляхом підписання додаткових угод.

Однак, у відповідь (лист вих. № 01/41053 від 15.09.2021 на лист вих. № 61 від 03.09.2021) Замовник запросив надати підтвердження погодження ним встановлення масляних ТВП, після чого хотів би розглянути питання про підписання додаткової угоди.

Відповідач зауважує про абсурдність такої вимоги, оскільки замовник по Договору, а також юридична особа в особі уповноваженої відповідальної особи на об`єкті виконання робіт - це одна й та сама особа, а саме Приватне акціонерне товариство "Національна енергетична компанія "Укренерго"; усі такі погодження у позивача проходять за внутрішніми службовими записками та не надаються відповідачу, а лише було озвучено результат рішень на об`єкті виконання робіт.

Таким чином, відповідач вважає, що несвоєчасність здачі проектних робіт зумовлено діями позивача.

Також відповідач у відзиві заявив про сплив строку спеціальної позовної давності до вимог позивача про стягнення пені та штрафу.

Окрім іншого відповідач зауважив, що у зв`язку із закінченням 31.12.2021 строку дії договору № 01-200132-21 від 11.05.02021, неправомірним є нарахування штрафних санкцій після 01.01.2022 на підставі положень того ж договору.

Посилаючись на положення статті 233 Господарського процесуального кодексу України та статті 551 Цивільного кодексу України відповідач зазначив, що заявлена позивачем у розмірі 197 100,00 грн сума пені є надмірно високою порівняно з порушенням Підрядника і сумою договору та заявляє, що у такому розмірі неустойка не може бути стягнута у повному обсязі.

Теж у відзиві відповідач посилаючись на положення договору про форс-мажорні обставини стверджує, що нарахування пені з 24.02.2022 є безпідставним.

Так, відповідач зазначає, що 28.02.2022 ТПП України повідомила, що на підставі статей 14, 141 Закону України "Про торгово-промислові палати в Україні" від 02.12.1997 № 671/97-ВР та інших документів, вона засвідчує форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) військову агресію російської федерації проти України, що стало підставою для введення воєнного стану із 05.30 год. 24.02.2022 строком на 30 діб (у подальшому продовжений станом на дату подання даного відзиву) відповідно до Указу Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні". Для засвідчення форс-мажорних обставин ТПП підтверджує, що зазначені обставини з 24.02.2022 до їх офіційного закінчення є надзвичайними, невідворотними та об`єктивними обставинами для суб`єктів господарської діяльності.

Статтею 617 Цивільного кодексу України передбачено, що особа, яка порушила зобов`язання, звільняється від відповідальності за порушення зобов`язання, якщо вона доведе, що це порушення сталося внаслідок випадку або непереборної сили.

На початку воєнного вторгнення офіс відповідача з науково-технічним персоналом розміщувався за адресою м. Харків, вул. Куликівська, буд. 45 на підставі договору оренди нежитлового приміщення від 08.01.2021.

Відповідно до наказу Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 22.12.2022 № 309 Про затвердження Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих російською федерацією, Харківська міська територіальна громада за кодом UA0028556; дата виникнення бойових дій встановлено з 24.02.2022 та станом на дату прийняття цього наказу дата припинення бойових дій не встановлено.

Разом з тим, відповідно до наказу про завершення простою від 22.12.2022 № 22/12-1 було припинено простій на структурному підрозділі у м. Харкові та відновлено роботу інженерів з архітектури, планування міст, проектування та інженерної справи, включно із керівником, що дало можливість доробити проектні роботи та здати їх позивачу.

На підставі вище вказаних аргументів відповідач просить відмовити в задоволенні позовних вимог позивача.

Отже, предметом судового розгляду у даній справі є позовні вимоги Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго" до Товариства з обмеженою відповідальністю "Центрелектромережбудпроект" про стягнення пені та штрафу за порушення строків виконання проєктних робіт за договором № 01-200132-21 від 11.05.02021.

Оцінюючи подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, та, враховуючи те, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, суд зазначає таке.

Згідно зі статтею 173 Господарського кодексу України господарським визнається зобов`язання, що виникає між суб`єктом господарювання та іншим учасником (учасниками) відносин у сфері господарювання з підстав, передбачених цим Кодексом, в силу якого один суб`єкт (зобов`язана сторона, у тому числі боржник) зобов`язаний вчинити певну дію господарського чи управлінсько-господарського характеру на користь іншого суб`єкта (виконати роботу, передати майно, сплатити гроші, надати інформацію тощо), або утриматися від певних дій, а інший суб`єкт (управнена сторона, у тому числі кредитор) має право вимагати від зобов`язаної сторони виконання її обов`язку.

Відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості (частина перша статті 627 Цивільного кодексу України).

Частиною першою статті 628 Цивільного кодексу України визначено, що зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства

Відповідно до статті 629 Цивільного кодексу України договір є обов`язковим для виконання сторонами.

За своєю юридичною природою між сторонами було укладено договір підряду на проведення проєктних та пошукових робіт.

Статтею 837 Цивільного кодексу України визначено, що за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові. Для виконання окремих видів робіт, встановлених законом, підрядник (субпідрядник) зобов`язаний одержати спеціальний дозвіл. До окремих видів договорів підряду, встановлених параграфами 2-4 цієї глави, положення цього параграфа застосовуються, якщо інше не встановлено положеннями цього Кодексу про ці види договорів.

Відповідно до статті 846 Цивільного кодексу України, строки виконання роботи або її окремих етапів встановлюються у договорі підряду.

Частиною першою статті 887 Цивільного кодексу України передбачено, що за договором підряду на проведення проектних та пошукових робіт підрядник зобов`язується розробити за завданням замовника проектну або іншу технічну документацію та (або) виконати пошукові роботи, а замовник зобов`язується прийняти та оплатити їх.

Відповідно до статті 890 Цивільного кодексу України підрядник зобов`язаний, зокрема, передати замовникові готову проектно-кошторисну документацію та результати пошукових робіт.

Частина четверта статті 882 Цивільного кодексу України передбачає, що передання робіт підрядником і прийняття їх замовником оформляється актом, підписаним обома сторонами.

Відповідно до статті 526 Цивільного кодексу України, зобов`язання має виконуватись належним чином відповідно до умов та вимог Цивільного кодексу України.

Згідно зі статтею 610 Цивільного кодексу України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Відповідно до частини першої статті 530 Цивільного кодексу України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Частиною першою статті 193 Господарського кодексу України встановлено, що суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться.

Не допускаються одностороння відмова від виконання зобов`язань, крім випадків, передбачених законом, а також відмова від виконання або відстрочка виконання з мотиву, що зобов`язання другої сторони за іншим договором не було виконано належним чином (частина сьома статті 193 Господарського кодексу України).

Відповідно до статті 73 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Разом з цим, частиною першою статті 75 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованих підстав вважати їх недостовірними або визнаними у зв`язку з примусом.

Як вбачається з умов договору відповідач повинен був виконати проєктні роботи протягом 180 календарних днів з моменту укладення договору, але не пізніше 30.09.2021.

Натомість, проєктні роботи виконанні та передані позивачу 09.03.2023, що підтверджується актом № 1 приймання-передачі виконаних робіт від 09.03.2023.

Отже, у правовідносинах, що склалися між сторонами має місце порушення строків виконання проєктних робіт, що в свою чергу не заперечується відповідачем у відзиві, проте наведено аргументи, які на думку відповідача є поважними та звільняють його від відповідальності.

Статтею 611 Цивільного кодексу України передбачено, що у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема сплата неустойки.

Виконання зобов`язання (основного зобов`язання) забезпечується, якщо це встановлено договором або законом (частина перша статті 548 Цивільного кодексу України).

Одним із видів господарських санкцій згідно з частиною другою статті 217 Господарського кодексу України є штрафні санкції, до яких віднесено штраф та пеню (частина перша статті 230 Господарського кодексу України).

Неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання (стаття 549 Цивільного кодексу України).

Розмір штрафних санкцій відповідно до частини четвертої статті 231 Господарського кодексу України встановлюється законом, а в разі якщо розмір штрафних санкцій законом не визначено, санкції застосовуються в передбаченому договором розмірі. При цьому розмір санкцій може бути встановлено договором у відсотковому відношенні до суми невиконаної частини зобов`язання або в певній, визначеній грошовій сумі, або у відсотковому відношенні до суми зобов`язання незалежно від ступеня його виконання, або у кратному розмірі до вартості товарів (робіт, послуг).

Нарахування штрафних санкцій за прострочення виконання зобов`язання, якщо інше не встановлено законом або договором, припиняється через шість місяців від дня, коли зобов`язання мало бути виконано (частина шоста статті 232 Господарського Кодексу України).

Як вже зазначалось судом, пунктом 7.3 Договору передбачено, що за порушення строків виконання проектних робіт Підрядник сплачує Замовнику пеню згідно з частиною другою статті 231 Господарського кодексу України у розмірі 0,1% вартості проектних робіт, строк виконання яких порушений, за кожний день прострочення, а за прострочення понад тридцять днів Підрядник повинен додатково сплатити Замовнику штраф у розмірі семи відсотків від вказаної вартості.

Окрім того, пунктом 7.11 Договору визначено, що за прострочення виконання підрядником зобов`язань за договором нарахування штрафних санкцій припиняється через рік від дня, коли зобов`язання мало бути виконано.

Як встановлено судом, відповідачем порушено строки виконання зобов`язання за договором, у зв`язку з чим, у відповідності до умов договору позивачем правомірно нараховано штрафні санкції.

Також суд вказує про правомірність нарахування Замовником Підряднику пені у розмірі 0,1% від загальної вартості послуг за період з 01.10.2021 по 30.09.2022, що узгоджується із приписами законодавства.

Перевіривши наведений позивачем розрахунок пені та штрафу, господарський суд встановив їх правильність, арифметичну вірність та відповідність умовам Договору і положенням чинного законодавства України.

Щодо заперечень відповідача, викладених у відзиві на позов, суд виходить з наступного.

Відповідно до пункту 13.1 Договору зміни до Договору сторони вносять з дотриманням умов Договору та вимог чинного законодавча України.

Істотні умови Договору не можуть змінюватись до виконання сторонами зобов`язань в повному обсязі, за винятком умов, визначених Договором, чинним законодавством України з питань здійснення публічних закупівель (пункт 13.2 Договору).

До виняткових умов, визначених підпунктом 13.2.1 Договору відноситься внесення змін до Договору у разі продовження строку дії договору та виконання зобов`язань щодо передання товару, виконання робіт, надання послуг у разі виникнення документально підтверджених об`єктивних обставин, що спричинили таке продовження, у тому числі непереборної сили, затримки фінансування витрат замовника, за умови, що такі зміни не призведуть до збільшення суми, визначеної в Договорі.

Пунктом 13.3 Договору визначено порядок внесення змін до Договору:

Сторона - ініціатор внесення змін до Договору надсилає в порядку, передбаченому актами чинного законодавства України та Договором, іншій стороні зміни (проект додаткової угоди) до Договору.

Сторона, яка одержала зміни до Договору, має право протягом 20 (двадцяти) календарних днів у разі згоди оформити такі зміни, або направити іншій стороні протокол розбіжностей разом з підписаною Додатковою угодою.

У разі якщо сторони не досягли згоди з умовами змін до Договору, або неотримання відповіді на запропоновані зміни в установлений строк, така додаткова угода до Договору вважається неукладеною.

Отже, належних та допустимих доказів внесення змін до істотних умов договору матеріали справи не містять.

Що стосується обміну листами між сторонами, на які посилається відповідач у відзиві як на підставу зміни умов виконання робіт позивачем в односторонньому порядку, суд не вбачає в них наявності змін поставлених перед Підрядником Завданням на проектування "Реконструкція ПС 330 кВ "Вінницька" шляхом заміни обладнання 10/0,4 кВ власних потреб з заміною ЩВП, ТВП-1, 2, 3. Вінницька область, Вінницький район, с. Лука-Мелешківська, вул. Привокзальна, 1. Інв 004809" 71320000-7 Послуги з інженерного проектування (Додаток 1).

Так, відповідач звертався до Замовника (позивача) із листом вих. № 30 від 17.05.2021, в якому просив надати роз`яснення на пункти Додатка № 1 до Договору № 01-200132-21 від 11.05.2021 та надати рекомендації по типам та виробникам обладнання.

У відповідь на вказаний лист, Замовником (позивачем) листом вих. № 01/20372 від 19.05.2021 було запропоновано Підряднику опрацювати вказані питання на місці виконання реконструкції під час проведення оглядових робіт та в якості вихідних даних було надано СОУ НЕК 20.261:2021 "Технічна політика НЕК "Укренерго" у сфері розвитку та експлуатації магістральних та міждержавних електричних мереж".

Як зазначає позивач, даний документ регламентує технічні вимоги до обладнання, які необхідно застосовувати при розробці проектної документації.

В подальшому, Підрядник листом № 42 від 07.07.2021 звернувся до Замовника з проханням розглянути та попередньо погодити схему електричну принципову головну (фрагмент) ПС 330 кВ Вінницька, схему розміщення релейного захисту та опитувального листа на замовлення комірок 10 кВ серії КУ 10С "Високовольтний союз - РЗВА" на що отримав зауваження від Замовника (лист № 01/31855 від 27.07.2021).

Судом встановлено, що після отримання листа № 01/31855 від 27.07.2021 із зауваженнями до робіт, відповідач звернувся до позивача з листом № 61 від 03.09.2021, в якому просив продовжити строк виконання проєктних робіт, шляхом підписання додаткової угоди, згоди щодо укладення якої сторони не дійшли.

Тим самим, посилання позивача на те що під час оглядових робіт на підстанції Вінницька із начальником підстанції узгоджено тип ТПВ (масляні) та місце їх встановлення, чого раніше не передбачалось та що і було реалізовано підрядником у проєктній документації не знаходить свого підтвердження в дотриманні порядку погодження із Замовником по договору № 01-200132-21 відповідних змін до Завдання.

Отже, суд не вбачає зміни умов виконання проєктних робіт в односторонньому порядку на які посилається відповідач.

Відповідач у своєму відзиві просив застосувати позовну давність в один рік до вимог про стягнення штрафу та пені.

Відповідно до статей 256, 257 Цивільного кодексу України позовна давність це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки.

Позовна давність в один рік застосовується, зокрема, до вимог: про стягнення неустойки (штрафу, пені) (пункт 1 частини другої статті 258 Цивільного кодексу України).

Позивач заперечуючи такі твердження відповідача послався на положення Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" від 30.03.2020 № 540-IX, який набрав чинності 02.04.2020, та яким доповнено розділ "Прикінцеві та перехідні положення" Цивільного кодексу України пунктом 12 такого змісту: під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 257, 258, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину.

Постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 № 211 "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" (зі змінами) на всій території України установлено карантин з 12.03.2020 до 22.05.2020. Надалі дія карантину на всій території України з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 продовжувалась постановами Кабінету Міністрів України від 20.05.2020 № 392, від 22.07.2020 № 641, від 09.12.2020 № 1236, від 17.02.2021 № 104, від 22.09.2021 № 981, від 15.12.2021 № 1336, від 19.03.2022 № 318, від 27.05.2022 № 630, від 19 серпня 2022 № 928, від 23 грудня 2022 № 1423 та від 25 квітня 2023 № 383 продовжено до 30.06.2023.

В силу вищенаведеного, оскільки з 12.03.2020 по 30.06.2023 на території України Кабінетом Міністрів України офіційно був установлений карантин з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), тому встановлена статтями 257, 258 Цивільного кодексу України позовна давність продовжена на строк дії карантину.

Також, Законом України "Про внесення інших законодавчих актів змін до Податкового кодексу України та України щодо дії норм на період дії воєнного стану" від 15.03.2022 № 2120-ІХ доповнено розділ "Прикінцеві та перехідні положення" Цивільного кодексу України пунктом 19, згідно якого: у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану строки, визначені статтями 257-259, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк його дії.

Указом Президента України № 64/2022 введено на всій території України воєнний стан із 24.02.2022, який станом на даний час триває.

Суд погоджується з викладеною позицією позивача.

Окрім викладеного, судом встановлено, що пунктом 7.10 Договору передбачено, що для вимог про стягнення з Підрядника штрафних санкцій застосовується строк позовної давності три роки.

Таким чином, твердження відповідача щодо спливу строку спеціальної позовної давності є помилковими.

Посилання відповідача на закінчення стоку дії договору 31.12.2021 та відповідно неправомірне нарахування на підставі його положень штрафних санкцій після 01.01.2022 не заслуговують на увагу, оскільки статтею 631 Цивільного кодексу України та частиною сьомою статті 180 Господарського кодексу України передбачено, що строком дії господарського договору є час, впродовж якого існують господарські зобов`язання сторін, що виникли на основі цього договору. Закінчення строку дії господарського договору не звільняє сторони від відповідальності за його порушення, що мало місце під час дії договору.

Також суд відхиляє посилання відповідача на правову позицію Верховного Суду, викладену у постанові від 06.02.2019 у справі № 175/4753/15-ц, оскільки постанова суду касаційної інстанції ухвалена за іншої, ніж у цій справі, фактично-доказової бази, іншого правового регулювання, інших обставин, встановлених попередніми судовими інстанціями, і за інших поданих сторонами та оцінених судами доказів, у залежності від яких (обставин і доказів) й прийнято відповідне судове рішення.

Щодо посилання відповідача на форс-мажорні обставини.

Договором врегульовано питання звільнення від відповідальності за невиконання або неналежне виконання зобов`язань за договором у разі виникнення форс-мажорних обставин.

Так відповідно до пункту 11.3 Договору визначено, що сторона, що не може виконувати зобов`язання за цим договором у наслідок дії форс-мажору, повинна протягом 10 (десяти) календарних днів повідомити про це іншу сторону у письмовій формі.

Згідно із пунктом 11.4 Договору неповідомлення або несвоєчасне повідомлення однієї із сторін про неможливість виконання прийнятих за даним Договором зобов`язань, позбавляє сторону права посилатися на будь-яку вищевказану обставину, як на підставу, що звільняє від відповідальності за невиконання зобов`язань.

Доказом дії форс-мажору є документи (оригінали), видані Торгово-промисловою палатою України/регіональними торгово-промисловими палатами, іншим компетентним органом/установою (пункт 11.5 Договору).

24.02.2022 року у зв`язку із військовою агресією російської федерації проти України Указом Президента України № 64/2022 введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року, який станом на даний час триває.

Воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень. У зв`язку із введенням в Україні воєнного стану тимчасово, на період дії правового режиму воєнного стану, можуть обмежуватися конституційні права і свободи людини і громадянина, передбачені статтями 30 34, 38, 39, 41 44, 53 Конституції України, а також вводитися тимчасові обмеження прав і законних інтересів юридичних осіб у межах та обсязі, що необхідні для забезпечення можливості запровадження та здійснення заходів правового режиму воєнного стану, які передбачені частиною 1 статті 8 Закону України "Про правовий режим воєнного стану".

Із листа Торгово-промислової палати України № 2024/02.0-7.1 від 28.02.2022 вбачається, що Торгово-промислова палата України на підставі статей 14, 14-1 Закону України "Про торгово-промислові палати в Україні" від 02.12.1997 № 671/97-ВР, Статуту ТПП України, цим листом засвідчує форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили): військову агресію російської федерації проти України, що стало підставою введення воєнного стану із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, відповідно до Указу Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні".

Враховуючи це, ТПП України підтверджує, що зазначені обставини з 24 лютого 2022 року до їх офіційного закінчення, є надзвичайними, невідворотними та об`єктивними обставинами для суб`єктів господарської діяльності та/або фізичних осіб по договору, окремим податковим та/чи іншим зобов`язанням/обов`язком, виконання яких/-го настало згідно з умовами договору, контракту, угоди, законодавчих чи інших нормативних актів і виконання відповідно яких/-го стало неможливим у встановлений термін внаслідок настання таких форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили).

Тобто, ТПП України листом від 28.02.2022 року № 2024/02.0-7.1 визнає форс-мажорною обставиною військову агресію Російської Федерації проти України, що стало підставою введення воєнного стану 24 лютого 2022 року, та підтверджує, що зазначені обставини з 24 лютого 2022 року до їх офіційного закінчення, є надзвичайними, невідворотними, як для суб`єктів господарювання так і для населення.

Відповідно до абзацу 3 частини третьої статті 14 Закону "Про торгово-промислові палати в Україні", ТПП засвідчує форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили), а також торговельні та портові звичаї, прийняті в Україні, за зверненнями суб`єктів господарської діяльності та фізичних осіб.

Згідно із частиною першою статті 141 зазначеного Закону, ТПП та уповноважені нею регіональні ТПП засвідчують форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) та видають сертифікат про такі обставини протягом семи днів з дня звернення суб`єкта господарської діяльності за собівартістю.

У постанові Верховного Суду Касаційного господарського суду від 01.06.2021 за № 910/9258/20 вказано, що у постановах Верховного Суду від 15.06.2018 зі справи № 915/531/17, від 26.05.2020 зі справи № 918/289/19, від 17.12.2020 зі справи № 913/785/17 викладено висновок щодо застосування статті 141 Закону України "Про торгово-промислові палати в Україні", відповідно до якого: статтею 141 Закону України "Про торгово-промислові палати в Україні" визначено, що засвідчення дії непереборної сили шляхом видачі сертифікату про форс-мажорні обставини покладено на Торгово-промислову палату України та уповноважені нею регіональні торгово-промислові палати; форс-мажорні обставини не мають преюдиційного характеру, і при їх виникненні сторона, яка посилається на них як на підставу неможливості виконання зобов`язання, повинна довести наявність таких обставин не тільки самих по собі, але й те, що ці обставини були форс-мажорними саме для даного конкретного випадку виконання зобов`язання; доведення наявності непереборної сили покладається на особу, яка порушила зобов`язання. Саме вона має подавати відповідні докази в разі виникнення спору.

Отже, виходячи з наведених норм законодавства, висновків Верховного Суду, підтвердженням існування форс-мажорних обставин є відповідний сертифікат Торгово-промислової палати України чи уповноваженої нею регіональної торгово-промислової палати.

Однак, у матеріалах справи відсутній сертифікат, виданий Торгово-промисловою палатою України чи уповноваженими регіональними торгово-промисловими палатами, що засвідчують наявність форс-мажорних обставин, які впливають на виконання зобов`язань за договором № 01-200132-21 від 11.05.02021.

Також в матеріалах справи відсутні належні та допустимі у розумінні статей 76 77 Господарського процесуального кодексу України докази на підтвердження того, що ТОВ "Центрелектромережбудпроект" повідомляло ПрАТ "НЕК "Укренерго" про наявність будь-яких обставин, які перешкоджають можливості виконанню відповідачем зобов`язань за договором № 01-200132-21 від 11.05.02021.

Відтак, посилання відповідача на настання форс-мажорних обставин, а сааме введення воєнного стану, є необґрунтованими.

Підсумовуючи вище викладене, суд зазначає, що належними та допустимими доказами відповідачем не спростовано позовні вимоги позивача. Відповідно, правові підстави для звільнення відповідача від відповідальності за невиконання ним умов договору відсутні.

Разом з тим, враховуючи, що як відзив відповідача, так і заперечення на відповідь на відзив містять нечітко сформульоване прохання відповідача про зменшення розміру пені, яке обґрунтоване тим, що заявлений розмір є надмірним для товариства, яке у період воєнного стану перебуває у збитковому становищі, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Відповідно до частини третьої статті 551 Цивільного кодексу України розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду, якщо він значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, які мають істотне значення.

Статтею 233 Господарського кодексу України встановлено, що у разі якщо належні до сплати штрафні санкції надмірно великі порівняно із збитками кредитора, суд має право зменшити розмір санкцій. При цьому повинно бути взято до уваги: ступінь виконання зобов`язання боржником; майновий стан сторін, які беруть участь у зобов`язанні; не лише майнові, але й інші інтереси сторін, що заслуговують на увагу. Якщо порушення зобов`язання не завдало збитків іншим учасникам господарських відносин, суд може з урахуванням інтересів боржника зменшити розмір належних до сплати штрафних санкцій.

Зменшення розміру заявленої до стягнення неустойки є правом суду, за відсутності у законі переліку таких виняткових обставин, господарський суд, оцінивши надані сторонами докази та обставини справи у їх сукупності, на власний розсуд вирішує питання про наявність або відсутність у кожному конкретному випадку обставин, за яких можливе зменшення штрафу.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 10.09.2019 у справі № 904/4685/18, від 21.11.2019 у справі № 916/553/19.

Враховуючи, що клопотання відповідача про зменшення розміру пені невмотивоване, жодних належних та допустимих доказів в розумінні статей 76, 77, 78, 79, 91 Господарського процесуального кодексу України на підтвердження поважності причин невиконання зобов`язань та винятковості даного випадку матеріали справи не містять, суд не вбачає правових підстав для зменшення штрафних санкцій.

Суд також вважає за необхідне зауважити, що сам по собі складний фінансовий та економічний стан підприємства не є безумовною підставою для зменшення судом нарахованої неустойки, адже, у період дії воєнного стану більшість підприємств знаходиться у складній фінансові ситуації, отже, така умова не є винятковою.

Отже, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку, що позовні вимоги Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго" слід задовольнити у повному обсязі.

Відповідно до статті 129 Господарського процесуального кодексу України витрати по сплаті судового збору покладаються на відповідача.

Керуючись статтями 129, 232, 233, 238 Господарського процесуального кодексу України суд

вирішив:

1. Позовні вимоги задовольнити повністю.

2. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Центрелектромережбудпроект" (08131, Київська область, Бучанський район, село Софіївська Борщагівка, вулиця Київська, будинок 24, ) на користь Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго" (01032, місто Київ, вулиця Симона Петлюри, будинок 25, ) 234 900 (двісті тридцять чотири тисячі дев`ятсот) грн 00 коп. штрафних санкцій (з яких 197100,00 грн пеня, 37800,00 грн штраф) та 3 523 (три тисячі п`ятсот двадцять три) грн 50 коп. судового збору.

3. Видати наказ після набрання рішенням законної сили.

Дане рішення набирає законної сили відповідно до статті 241 Господарського процесуального кодексу України і може бути оскаржене в порядку та строки, передбачені статтями 256-257 Господарського процесуального кодексу України.

Повідомити учасників справи про можливість ознайомитись із змістом судового рішення у Єдиному державному реєстрі судових рішень за веб-адресою: http://www.reyestr.court.gov.ua.

Суддя Н.Г. Шевчук

Рішення складено та підписано: 08.11.2023