СХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 листопада 2023 року м. Харків Справа № 922/856/23

Східний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючий суддя Тихий П.В., суддя Терещенко О.І. , суддя Шутенко І.А.

за участю секретаря судового засідання Березки О.М.

АТ "Укрексімбанк" Головіна О.І. (в режимі відеоконференції);

БП "Солідарність" у формі ТОВ Богомазов П.С. (в режимі відеоконференції);

Арбітражний керуючий Різник О.Ю. (в режимі відеоконференції);

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Східного апеляційного господарського суду апеляційну скаргу Багатопрофільного підприємства "Солідарність" у формі товариства з обмеженою відповідальністю (вх.№1895Х/1-43) на ухвалу господарського суду Харківської області від 29.08.2023 (суддя С.В.Міньковський, ухвала підписана 29.08.2023) у справі №922/856/23,

за заявою Акціонерного товариства "Державний експортно-імпортний банк України", м.Київ,

до Багатопрофільного підприємства "Солідарність" у формі товариства з обмеженою відповідальністю, м.Харків,

про визнання банкрутом,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Господарського суду Харківської області перебуває справа №922/856/23 про банкрутство Багатопрофільного підприємства "Солідарність" у формі товариства з обмеженою відповідальністю.

Ухвалою господарського суду Харківської області від 29.08.2023 у справі №922/856/23 (суддя С.В.Міньковський) відмовлено в задоволенні заяви про забезпечення позову до пред`явлення позову, подану представником БП "Солідарність" у формі ТОВ через підсистему "Електронний суд" 15.08.2023 та засобами поштового зв`язку 18.08.2023.

БП "Солідарність" у формі ТОВ з ухвалою суду першої інстанції не погодилась та звернулась до Східного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій, посилаючись на порушення норм матеріального та процесуального права, просить скасувати ухвалу господарського суду Харківської області від 29.08.2023 у справі №922/856/23 та прийняти нове рішення, яким задовольнити заяву БП "Солідарність" у формі ТОВ про забезпечення позову в повному обсязі.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначає, що БП «Солідарність» випадково стало відомо з мережі Інтернет, що АТ «Укрексімбанк» організовано добровільний продаж будівлі центру сімейного дозвілля. Дата проведення аукціону була призначена на 13.07.2023. 13.07.2023 вказані торги не відбулися через відсутність допущених учасників. Проте, АТ Укрексімбанк знову організував продаж вказаної будівлі і аукціон призначено 15.09.2023 на сайті ДП «СЕТАМ» за ціною 167 256 000 грн, яка є неринковою враховуючи вищезазначені пояснення. Відтак, апелянт вважає, що зі сторони АТ «Укрексімбанк» вживаються заходи щодо швидкого та дешевого продажу активу, який належав БП «Солідарність» з метою ускладнення його повернення.

13.09.2023 системою автоматизованого розподілу судових справ між суддями для розгляду справи №922/856/23 визначено колегію суддів Східного апеляційного господарського суду у складі: головуючий суддя (суддя-доповідач) Тихий П.В., суддя Терещенко О.І., суддя Шутенко І.А.

Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 15.09.2023 апеляційну скаргу БП "Солідарність" у формі ТОВ на ухвалу господарського суду Харківської області від 29.08.2023 у справі №922/856/23 залишено без руху; БП "Солідарність" у формі ТОВ ухвалено усунути встановлені при поданні апеляційної скарги недоліки протягом 10 днів з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху, а саме: надати суду докази сплати судового збору у встановленому порядку та розмірі.

БП "Солідарність" у формі ТОВ подало клопотання про усунення недоліків на виконання вимог ухвали суду від 15.09.2023 (вх.№11497 від 22.09.2023). До вказаного клопотання апелянт додав платіжну інструкцію від 22.09.2023 на суму 671,00 грн.

Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 26.09.2023 зокрема відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Багатопрофільного підприємства "Солідарність" у формі товариства з обмеженою відповідальністю на ухвалу господарського суду Харківської області від 29.08.2023 у справі №922/856/23. Призначено справу до розгляду на "01" листопада 2023 р. о 10:00 годині у приміщенні Східного апеляційного господарського суду за адресою: 61058, місто Харків, проспект Незалежності, 13, 1-й поверх, в залі засідань №132.

29.09.2023 до Східного апеляційного господарського суду надійшов 9й том справи №922/856/23.

10.10.2023 від АТ Укрексімбанк надійшов відзив на апеляційні скарги, в якому він вважає скаргу необґрунтованою та просить залишити ухвалу суду першої інстанції в силі (вх.№12285).

В судове засідання 01.11.2023 з`явився представник апелянта, який підтримує апеляційну скаргу та просить її задовольнити.

Присутні також представник АТ Укрексімбанк та арбітражний керуючий заперечують проти задоволення апеляційної скарги та просять залишити оскаржувану ухвалу без змін.

Інші учасники справи про банкрутство в судове засідання не з`явились, про причини своєї неявки суд не повідомили.

Враховуючи положення ч.12 ст.270 ГПК України, відповідно до яких неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи, судова колегія вважає за можливе розглянути подану апеляційну скаргу за відсутністю інших учасників справи.

Відповідно до ч.1 ст.271 ГПК України апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції розглядаються в порядку, передбаченому для розгляду апеляційних скарг на рішення суду першої інстанції з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

Згідно із ст.269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права. У суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

Судова колегія, беручи до уваги межі перегляду справи у апеляційній інстанції, обговоривши доводи апеляційної скарги, заслухавши присутніх в судовому засіданні представників учасників справи про банкрутство, проаналізувавши на підставі встановлених фактичних обставин справи правильність застосування судом першої інстанції норм законодавства, дійшла до висновку про те, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Судом апеляційної інстанції встановлено, що до господарського суду Харківської області надійшла заява про вжиття заходів забезпечення позову до пред`явлення позову, поданими представником Багатопрофільного підприємства "Солідарність" у формі товариства з обмеженою відповідальністю, в якій заявник просить суд: 1) Накласти арешт на будівлю центру сімейного дозвілля (літ.А), загальною площею 7317, кв. м, що знаходиться за адресою: м. Київ, вул. Героїв полку "Азов" (колишня назва вул. Малиновського Маршала), буд. 24/10, літера А, реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 00. 2) Заборонити акціонерному товариству "Державний експортно-імпортний банк України" (, 03150, місто Київ, вул. Антоновича, 127) відчужувати у будь який спосіб будівлю центру сімейного дозвілля (літ.А), загальною площею 7317, кв. м, що знаходиться за адресою: м. Київ, вул. Героїв полку "Азов" (колишня назва вул. Малиновського Маршала), буд. 24/10, літера А реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 00.

В своїй заяві представник БП "Солідарність" у формі ТОВ повідомляє суд, що має намір найближчим часом звернутися до суду із позовною заявою про визнання недійсними результатів електронного аукціону (торгів), який відбувся 19.09.2022 р. та оформлений протоколом № 576584 щодо будівлі центру сімейного дозвілля за адресою: м. Київ, вулиця Малиновського Маршала (нова назва вул. Героїв полку Азов), будинок 24/10, (літера А), загальною площею 7317 кв.м., реєстраційний номер об`єкту 00, якою БП Солідарність володіло з 19.06.2006 р. (відповідне свідоцтво на право власності та довідка з Державного реєстру речових прав додаються), оскільки вказана будівля протиправно перейшла у власність АТ Державний експортно-імпортний банк України (надалі за текстом АТ Укрексімбанк).

Відмовляючи в задоволенні заяви про забезпечення позову, місцевий суд вказав, що заявник не надав відповідних та достатніх доказів в обґрунтування своєї заяви, а наявність наданих правових обґрунтувань не є достатньою підставою для задоволення заяви БП "Солідарність" про вжиття заходів забезпечення позову до пред`явлення позову у справі про банкрутство.

Колегія суддів вважає правомірними висновки суду першої інстанції, з огляду на таке.

Процесуальні підстави для застосування заходів забезпечення позову визначає стаття 136 Господарського процесуального кодексу України, згідно з приписами якої господарський суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 137 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до частини 1 статті 137 Господарського процесуального кодексу України позов забезпечується: 1) накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачу і знаходяться у нього чи в інших осіб; 2) забороною відповідачу вчиняти певні дії; 4) забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві, або виконувати щодо нього інші зобов`язання; 5) зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа або іншого документа, за яким стягнення здійснюється у безспірному порядку; 6) зупиненням продажу майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно, або про виключення його з опису і про зняття з нього арешту; 8) зупиненням митного оформлення товарів чи предметів, що містять об`єкти інтелектуальної власності; 9) арештом морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги; 10) іншими заходами у випадках, передбачених законами, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Інститут вжиття заходів забезпечення позову є одним із механізмів забезпечення ефективного юридичного захисту.

Тобто забезпечення позову за правовою природою є засобом запобігання можливим порушенням майнових прав чи охоронюваних законом інтересів юридичної або фізичної особи, метою якого є уникнення можливого порушення в майбутньому прав та охоронюваних законом інтересів позивача, а також можливість реального виконання рішення суду та уникнення будь-яких труднощів при виконанні у випадку задоволення позову.

Аналогічні правові висновки щодо застосування статей 136, 137 Господарського процесуального кодексу України викладені у постановах Верховного Суду від 10.04.2018 у справі №910/19256/16, від 14.05.2018 у справі №910/20479/17, від 23.06.2018 у справі №916/2026/17, від 16.08.2018 у справі №910/5916/18, від 11.09.2018 у справі №922/1605/18, від 14.01.2019 у справі №909/526/18, від 21.01.2019 у справі №916/1278/18, від 25.01.2019 у справі №925/288/17, від 26.09.2019 у справі №904/1417/19.

Виходячи з положень статей 136, 137 Господарського процесуального кодексу України при вирішенні питання про вжиття заходів забезпечення позову господарський суд має оцінити обґрунтованість доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням таких умов: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між заявленим заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги; ймовірності утруднення виконання або невиконання рішення господарського суду, ймовірності ускладнення чи не поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, у разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

У вирішенні питання про забезпечення позову господарський суд оцінює обґрунтованість доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення господарського суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Адекватність заходу забезпечення позову, що застосовується господарським судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається.

Співмірність передбачає співвідношення господарським судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду та наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Обранням належного заходу забезпечення позову дотримується принцип співвіднесення виду заходу забезпечення позову із вимогами позивача, чим врешті досягаються: збалансованість інтересів сторін та інших учасників судового процесу під час вирішення спору, фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову та, як наслідок, ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача без порушення або безпідставного обмеження при цьому прав та охоронюваних інтересів інших учасників справи.

Під час вирішення питання про вжиття заходів щодо забезпечення позову необхідно дотримуватися принципу їх співмірності із заявленими позивачем вимогами. Заходи щодо забезпечення позову можуть бути вжиті судом лише в межах предмета позову та не повинні порушувати прав інших осіб, не залучених до участі у справі. Під час вирішення питання про вжиття заходів щодо забезпечення позову слід враховувати, що такими заходами не повинні порушуватися права осіб, що не є учасниками справи, застосовуватися обмеження, не пов`язані з предметом спору.

Отже, в кожному конкретному випадку, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суду належить встановити наявність обставин, які свідчать про те, що в разі невжиття таких заходів можуть виникнути перешкоди для виконання рішення суду у разі задоволення позову. При цьому обов`язок доказування наявності таких обставин покладається на заявника. Доказування повинно здійснюватися за загальними правилами відповідно до ст. 73, 74, 76-79 Господарського процесуального кодексу України, яка передбачає обов`язковість подання доказів наявності фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного заходу до забезпечення позову.

Всупереч наведеним вимогам щодо необхідності доведення наявності підстав для вжиття заходів забезпечення позову шляхом подання відповідних доказів скаржник в апеляційній скарзі наводить виключно доводи в обґрунтування майбутніх позовних вимог.

Разом з тим, під час вирішення питання щодо забезпечення позову, обґрунтованість позову не досліджується, адже, питання обґрунтованості заявлених позовних вимог є предметом дослідження судом під час розгляду спору по суті і не вирішується ним під час розгляду клопотання про забезпечення позову.

Проте, апелянтом не надано жодних належних доказів наявності фактичних обставин, з якими пов`язується застосування забезпечення позову у справі та неможливості в подальшому виконати рішення суду у ній, а заява ґрунтується лише на припущеннях.

Звертаючись до суду із заявою про забезпечення позову, БП «Солідарність» у формі ТОВ зазначає, що має намір найближчим часом звернутись до суду із позовною до АТ «Укрексімбанк» про визнання недійсними результатів електронного аукціону (торгів), який відбувся 19.09.2022 в межах виконавчого провадження та за результатами якого було реалізовано будівлю центру сімейного дозвілля (літ. А), загальною площею 7317,00 кв.м, що знаходиться за адресою: м. Київ, вул. Маршала Малиновського, буд. 24/10 літера А, реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 00, яка належала на праві власності БП «Солідарність» у формі ТОВ.

Таким чином, скаржник повідомив суд про майбутнього відповідача - АТ «Укрексімбанк» (переможця торгів) та майбутній предмет позову - про визнання недійсними торгів, проведених в межах виконавчого провадження.

Тобто безпосередньо право власності АТ «Укрексімбанк» на будівлю центру сімейного дозвілля та документи, на підставі яких проведено державну реєстрацію цього права власності, БП «Солідарність» у формі ТОВ не має наміру оскаржувати. Відтак, можна дійти висновку, що заходи забезпечення позову, про вжиття яких просить БП «Солідарність» у формі ТОВ, не відповідають предмету спору.

Отже, скаржником не обґрунтовано необхідність застосування саме такого виду забезпечення позову, що зазначено у його заяві - накладення арешту на майно та заборона відповідачу вчиняти певні дії: не доведено, яким чином може сприяти виконанню рішення суду вказаний захід забезпечення позову; не зазначено обставин, які підтверджують те, що існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення саме того позову, який має намір подати скаржник (визнання торгів недійсними).

Враховуючи, що скаржником планується оскаржити лише результати електронних торгів, колегія суддів зазначає, що забезпечення позову у вигляді обмеження власника у реалізації його прав не є співмірним із майбутніми позовними вимогами БП «Солідарність» у формі ТОВ та не призведе до захисту та поновлення саме тих прав, за захистом яких він має намір звернутися до суду.

З огляду на наведене, колегія суддів зазначає, що скаржником не доведено фактичних обставин, які б свідчили про реальну ймовірність ускладнення чи унеможливлення ефективного захисту його прав, саме за захистом яких він має намір звернувся до суду, у разі задоволення позову, та обставин, які б підтверджували, шо невжиття відповідних заходів забезпечення позову ускладнить чи унеможливить ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, які будуть предметом даного спору.

Верховний Суд неодноразово наголошував, що вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має враховувати інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише у разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до даних дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб, чи учасників процесу.

Рішенням Господарського суду м. Києва від 08.08.2012 у справі № 5011-34/6378-2012, яке набрало законної сили 13.11.2012, вирішено стягнути з БП «Солідарність» у формі ТОВ на користь АТ «Укрексімбанк» заборгованість за Кредитним договором № 18106К31/2159 від 18.08.2006 у розмірі 194 535 754 грн. 37 коп. та 71 988 франків 98 сантимів, а також 64 366,48 грн. судового збору.

На виконання рішення Господарського суду м, Києва від 08.08.2012 у вказаній справі був виданий наказ Господарського суду м. Києва від 25.02.2013 у справі №5011-34/6378-2012, який було передано на примусове виконання.

АТ «Укрексімбанк» придбав предмет іпотеки за ціною 160 872 000,00 грн., про що свідчить протокол проведення електронного аукціону (торгів) № 576584 від 19.09.2022.

Таким чином, на даний час АТ «Укрексімбанк» є власником будівлі центру сімейного дозвілля, загальною площею 7317 кв.м. за адресою: м. Київ, вул. Малиновського Маршала, буд. 24/10, літера А.

Місцевий суд правомірно вказав, що з урахуванням специфіки провадження у справі про банкрутство, безпосередньою метою застосування передбачених статтею 137 ГПК України заходів забезпечення позову, як заходів забезпечення вимог кредиторів у такій справі, є збереження майна боржника та у такий спосіб охорона матеріально-правових інтересів кредиторів від можливих недобросовісних дій боржника чи інших осіб стосовно його активів задля попередження потенційних труднощів у досягненні основної мети процедур банкрутства - якнайповнішого задоволення вимог кредиторів.

Суд першої інстанції дійшов правомірного висновку, що БП "Солідарність" в своїй заяві про вжиття заходів забезпечення позову не зазначило, яким чином вплине результат розгляду судом майбутнього позову на інтереси кредиторів чи інших учасників справи у справі про банкрутство №922/856/23.

Колегія суддів також враховує пояснення АТ «Укрексімбанк», стосовно того, що статтею 48 Закону України «Про іпотеку», передбачено, що іпотекодержатель, іпотекодавець, боржник та будь-який учасник електронного аукціону мають право протягом трьох місяців з дня проведення електронного аукціону оскаржити його результати в суді за місцезнаходженням нерухомого майна. Відтак, БП «Солідарність» у формі ТОВ, який виступав іпотекодавцем та боржником за основним зобов`язанням, мав право оскаржити електронний аукціон, який відбувся 19.09.2022, протягом трьох місяців, тобто до 19.12.2022.

Разом з тим, через 11 місяців після проведення торгів заявник подає заяву про забезпечення позову, та при цьому вказує, що лише має намір оскаржити результати електронного аукціону.

АТ «Укрексімбанк» вважає, що вжиття заходів забезпечення позову у цьому випадку призведе до грубого порушення прав та інтересів АТ «Укрексімбанк», який є добросовісним набувачем майна на електронних торгах, що не були оскаржені БП «Солідарність» у формі ТОВ у встановлений законом строк.

Разом з апеляційною скаргою БП «Солідарність» у формі ТОВ були подані нові докази лист АТ «Укрексімбанк» від 10.08.2023, який не подавався до суду першої інстанції.

Відповідно до ч. 3 ст. 269 ГПУ України, яка регулює межі перегляду справи в суді апеляційної інстанції, докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, шо об`єктивно не залежали від нього.

В порушення наведених норм, надаючи до суду апеляційної інстанції новий доказ, БП «Солідарність» у формі ТОВ не надало жодного обґрунтованого доказу неможливості його подання до суду першої інстанції у передбачений строк з причин, що об`єктивно не залежали від нього. Відтак, колегія суддів залишає без розгляду подані апелянтом докази.

Доводи апеляційної скарги щодо упередженості судді С.В. Міньковского не заслуговують на увагу, оскільки спростовуються матеріалами справи.

Разом із тим, заява БП «Солідарність» у формі ТОВ про забезпечення позову ґрунтується виключно на припущеннях щодо можливого ухилення АТ «Укрексімбанк» від виконання рішення суду у разі задоволення позову.

Враховуючи наведене вище, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що заявником не наведено належних обґрунтувань та не доведено належними доказами того факту, що невжиття заходів забезпечення позову може істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів заявника, за захистом яких він звернувся до суду. Наведені БП «Солідарність» у формі ТОВ обставини щодо необхідності застосування заходів до забезпечення позову ґрунтуються виключно на припущеннях, які не підтверджені відповідними доказами.

З огляду на наведене вище, підстав для задоволення заяви про забезпечення позову шляхом накладення арешту на майно АТ «Укрексімбанк» судова колегія не вбачає.

Статтею 74 ГПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів.

На підставі вищевикладеного колегія суддів вважає, що доводи БП «Солідарність» у формі ТОВ, викладені ним в апеляційній скарзі, позбавлені фактичного і правового обґрунтування та не спростовують висновків місцевого суду.

Враховуючи вищевикладене колегія суддів дійшла висновку, що ухвала господарського суду Харківської області від 29.08.2023 у справі №922/856/23 прийнята при належному з`ясуванні обставин, що мають значення для справи та у відповідності до норм матеріального та процесуального права і підстави для її скасування відсутні, в зв`язку з чим, апеляційна скарга скаргу Багатопрофільного підприємства "Солідарність" у формі товариства з обмеженою відповідальністю не підлягає задоволенню.

Враховуючи, що колегія суддів дійшла висновку про відмову в задоволенні апеляційної скарги, судові витрати понесені апелянтом, у зв`язку з переглядом справи у суді апеляційної інстанції відшкодуванню не підлягають в силу приписів статті 129 Господарського процесуального кодексу України.

Керуючись статтями 129, 269, п.1, ч.1 ст.275, 276, 282, 284 Господарського процесуального кодексу України, Східний апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Багатопрофільного підприємства "Солідарність" у формі товариства з обмеженою відповідальністю залишити без задоволення.

Ухвалу господарського суду Харківської області від 29.08.2023 у справі №922/856/23 залишити без змін.

Дана постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду в порядку, передбаченому статтями 286-289 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст постанови складено 09.11.2023.

Головуючий суддя П.В. Тихий

Суддя О.І. Терещенко

Суддя І.А. Шутенко