ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"01" листопада 2023 р. Справа№ 910/10318/22

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Кропивної Л.В.

суддів: Барсук М.А.

Пономаренка Є.Ю.

за участю секретаря судового засідання Михайленко С.О.

за участю представників сторін згідно протоколу судового засідання

перевіривши матеріали апеляційної скарги Компанії Базерт Дівелопмент Елелпі (Bazert Development LLP) на ухвалу Господарського суду міста Києва від 18.10.2022 у справі № 910/10318/22

у справі № 910/10318/22 (суддя - Трофименко Т.Ю.)

за позовом Компанії Базерт Дівелопмент Елелпі (Bazert Development LLP)

до: 1. ОСОБА_1 ;

2 ОСОБА_2 ;

3. ОСОБА_3 ;

про визнання недійсними договорів купівлі-продажу та актів приймання-передачі частки у статутному капіталі товариства, визнання протиправними (незаконними) та скасування реєстраційних дій, визнання недійсним рішення загальних зборів і статуту товариства та витребування майна з чужого незаконного володіння,

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 18.10.2022 позовну заяву Компанії Базерт Дівелопмент Елелпі (Bazert Development LLP) до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про визнання недійсними договорів купівлі-продажу та актів приймання-передачі частки у статутному капіталі товариства, визнання протиправними (незаконними) та скасування реєстраційних дій, визнання недійсним рішення загальних зборів і статуту товариства та витребування майна з чужого незаконного володіння та додані до неї документи повернуто заявникові.

Повертаючи позову заяву, суд першої інстанції виходив з того, що за поданою позивачем позовною заявою фактично підлягають вирішенню три окремі спори з різними відповідачами, різним змістом та правовою природою, не пов`язані між собою підставами виникнення або доказами, що підтверджують ці вимоги.

Не погоджуючись з мотивами ухваленого судового рішення , Компанія Базерт Дівелопмент Елелпі (Bazert Development LLP) звернулоася до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати оскаржувану ухвалу про та передати справу № 910/10318/22 на розгляд Господарського суду м. Києва.

Апеляційна скарга обгрунтована тим, що ухвала суду першої інстанції є незаконною, оскільки прийнята з порушенням норм процесуального права та без урахування правових позицій Верховного Суду про застосування відповідних норм права.

В обґрунтування апеляційної скарги апелянт посилався на те, що при зверненні з позовом до суду позивачем не були порушені правила об`єднання позовних вимог, оскільки вказані вимоги стосуються корпоративних прав учасників в ТОВ "Укрбуд Девелопмент", тобто одних і тих же осіб. На думку апелянта, вимоги пов`язані між собою підставою виникнення та поданими доказами, відтак, є помилковим висновок суду першої інстанції про необхідність повернення позовної заяви на підставі пункту 2 частини 5 статті 174 ГПК України. Апелянт вказував, що приписи частини 6 статті 173 ГПК України суд, з урахуванням конкретних обставин, має право застосувати як у разі дотримання правил об`єднання позовних вимог, так і у випадку їх порушення. Проте вчинення відповідної процесуальної дії є дискрецією господарського суду, яка застосовується (або не застосовується) ним за власним переконанням та з урахуванням конкретних обставин справи. Проте у будь-якому випадку у разі, коли заявлені в одному позові вимоги є однорідними або співвідносяться як основна та похідна та не підпадають під заборони, визначені у частинах 4, 5 статті 173 ГПК України, у суду відсутні підстави для повернення позовної заяви, незалежно від того, чи заявлено позивачем клопотання про об`єднання позовних вимог. У цьому разі суд має керуватися змістом самої позовної заяви, обставинами та доказами, якими обґрунтовано позов.

Згідно з витягу з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 31.10.2022 для її розгляду визначено колегію суддів у складі: Кропивна Л.В. (головуючий), Барсук М.А., Пономаренко Є.Ю.

Матеріали справи № 910/10318/22 надійшли до Північного апеляційного господарського суду.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 06.02.2023 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Компанії Базерт Дівелопмент Елелпі (Bazert Development LLP) на ухвалу Господарського суду міста Києва від 18.10.2022 у справі № 910/10318/22 у порядку спрощеного провадження без повідомлення учасників справи.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 04.09.2023 судове засідання у справі № 910/10318/22 призначено на 27.09.2023 о 15 год. 00 хв.

Судове засідання у справі № 910/10318/22, призначене на 27.09.2023 не відбулося, у зв`язку із знаходженням судді Барсук М.А., яка не є головуючим суддею (суддею-доповідачем), у відпустці. З метою дотримання принципу незмінності складу, передбаченого ч. 13 ст. 32 Господарського процесуального кодексу України, судове засідання призначається на іншу дату.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 29.09.2023 судове засідання у справі № 910/10318/22 призначено на 01.11.2023 о 13 год. 15 хв.

Розглянувши доводи апелянта, перевіривши правильність застосування місцевим господарським судом норм матеріального та процесуального права при вирішенні спору, колегія суддів дійшла висновку про часткове задоволення апеляційної скарги, з огляду на таке.

Відповідно до статті 269 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Частиною першою статті 173 ГПК України визначено, що в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги.

Під вимогою розуміється матеріально-правова вимога позивача, як заінтересованої особи та зміст порушеного права і характер правопорушення, тобто предмет позову, який являє собою одночасно спосіб захисту порушеного права. При цьому об`єднанню підлягають вимоги, які пов`язані між собою підставами виникнення або доказами, що підтверджують ці вимоги.

Підстава позову - це фактичні обставини, на яких ґрунтуються вимоги позивача.

Отже, вимоги повинні випливати з тих самих фактичних обставин, на яких вони ґрунтуються. Доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін, а також інші обставини, які мають значення для правильного вирішення господарського спору.

Доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін, а також інші обставини, які мають значення для правильного вирішення господарського спору.

Таким чином, позивач має право об`єднати в одній позовній заяві кілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами. При цьому однорідними можуть вважатися позовні заяви, які пов`язані з однорідними позовними вимогами і водночас подані одним і тим же позивачем до одного й того самого відповідача (чи відповідачів) або хоча й різними позивачами, але до одного й того ж відповідача. Однорідними ж позовними вимогами є такі, що виникають з одних і тих самих або з аналогічних підстав і водночас пов`язані між собою одним і тим самим способом захисту прав і законних інтересів.

При цьому об`єднання позовних вимог дає можливість досягти процесуальної економії, ефективніше використати процесуальні засоби для відновлення порушеного права, а також запобігти можливості ухвалення різних рішень за однакових обставин.

За змістом частини першої статті 173 ГПК України порушення правил об`єднання позовних вимог має місце у випадках, якщо заявлені в одній позовній заяві вимоги; (1) не пов`язані підставою виникнення або поданими доказами (не є однорідними); (2) не співвідносяться між собою як основна та похідна.

Крім цього, не допускається об`єднання в одне провадження кількох вимог, які можуть і відповідати критеріям, наведеним у частині першій статті 173 ГПК України, проте підпадають під заборони, прямо визначені в частинах четвертій, п`ятій вказаної статті (об`єднанні вимоги підлягають розгляду в порядку різного судочинства, щодо об`єднаних вимог законом визначена виключна підсудність різним судам).

За спеціальним правилом, викладеним у пункті 2 частини п`ятої статті 174 ГПК України, суддя повертає заяву і додані до неї документи також у разі, якщо порушено правила об`єднання позовних вимог (крім випадків, в яких є підстави для застосування положень статті 173 цього Кодексу)

У той же час аналіз пункту 2 частини п`ятої статті 174 ГПК України у системному співвідношенні з приписами частини шостої статті 173 цього Кодексу свідчить про те, що у разі порушення правил об`єднання позовних вимог суд з метою виконання завдання господарського судочинства може не повертати позовну заяву, а за клопотанням учасника справи або за власною ініціативою самостійно роз`єднати позовні вимоги за правилами частини шостої статті 173 ГПК України та розглянути кожну з заявлених вимог окремо.

Отже, наявність підстав для роз`єднання позовних вимог за правилами частини шостої статті 173 ГПК України та розгляду кожної з вимог окремо унеможливлює повернення судом позовної заяви незалежно від того, чи суд застосував надані йому повноваження.

Тоді як підставою для повернення позовної заяви з посиланням на пункт 2 частини п`ятої статті 174 ГПК України є встановлення господарським судом обставин, які свідчать про порушення позивачем правил об`єднання позовних вимог, наведених саме в частинах четвертій, п`ятій статті 173 ГПК України.

Тобто, коли заявлені в одному позові вимоги є однорідними або співвідносяться як основна та похідна та не підпадають під заборони, визначені у частинах четвертій, п`ятій статті 173 ГПК України, у суду відсутні підстави для повернення позовної заяви, незалежно від того, чи заявлено позивачем клопотання про об`єднання позовних вимог. У цьому разі суд має керуватися змістом самої позовної заяви, обставинами та доказами, якими обґрунтовано позов.

Подібна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 23.10.2019 у справі № 902/434/19 та від 02.12.2020 у справі № 908/420/20.

Колегія суддів зазначає, що порушення правил об`єднання позовних вимог об`єктивно неможливо виявити та встановити судом на стадії вирішення питання про відкриття провадження у справі, що, в свою чергу, може бути обумовлено особливостями правового регулювання спірних правовідносин, їх змістом, змістом позовної заяви та неочевидністю порушення правил об`єднання позовних вимог у спірних правовідносинах, яке може бути виявлено та встановлено судом у справі лише в ході її розгляду шляхом дослідження та оцінки обґрунтувань та аргументів в позовній заяві, доказів, заслуховування пояснень сторін та інших учасників провадження у справі тощо, і суддя в ході підготовчого провадження дійшов висновку про порушення правил об`єднання позовних вимог, то суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи до початку розгляду справи по суті ухвалює про роз`єднання позовних вимог.

На стадії вирішення питання про відкриття провадження у справі суддя позбавлений права залишати позов без розгляду.

Винятком з цього правила є положення частин четвертої та п`ятої статті 173 ГПК України: об`єднані кілька вимог, які належить розглядати в порядку різного судочинства, або вимоги, щодо яких законом визначена виключна підсудність різним судам.

У таких випадках не допускається роз`єднання цих вимог і суддя не може їх розглянути в самостійних провадженнях.

Колегія суддів зазначає, що повернення позовної заяви до відкриття провадження у справі з тих мотивів, що позивач фактично заявив вимоги у трьох окремих спорах з різними відповідачами, різним змістом та правовою природою, які не пов`язані між собою підставами виникнення або доказами, що підтверджують ці вимоги, суперечать нормам процесуального права, оскільки на час постановлення місцевим судом оскаржуваної ухвали статтею 174 ГПК України не передбачено можливості повернення позовної заяви з таких мотивів.

Повернення позовної заяви, поданої з порушенням правил об`єднання позовних вимог, які визначені нормами частин четвертої та п`ятої статті 173 ГПК України, здійснюється судом на підставі пункту 8 частини першої статті 226 ГПК України у разі виявлення судом цих обставин у підготовчому провадженні (після відкриття провадження у справі в порядку ст.177 та 182 ГПК України.).

При цьому колегія суддів зазначає, що якщо позивач порушив правила об`єднання позовних вимог, які не передбачені нормами частин четвертої та п`ятої статті 173 ГПК України, він не може усунути недоліки позовної заяви, адже встановлення та усунення недоліків у зв`язку з порушенням правил об`єднання позовних вимог ГПК України не передбачено.

Позовна заява підлягає залишенню судом без розгляду лише за тих виявлених судом після відкриття провадження у справі порушень правил об`єднання позовних вимог, що передбачені нормами частини четвертої та п`ятої статті 173 ГПК України.

В інших випадках порушення правил об`єднання позовних вимог, виявлених та встановлених судом у підготовчому провадженні, суддя за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи приймає рішення про роз`єднання позовних вимог.

Подібна правова позиція викладена в постанові обєднаної плата Касаційного господарського суду від 18.08.2023 у справі 910/21280/21.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 17 квітня 2018 року в справі № 523/9076/16-ц (провадження № 14-61цс18), зокрема, вказала, що встановлення обґрунтованості позову є обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи, а не на стадії відкриття провадження.

Таким чином, аналіз наданих сторонами доказів здійснюється судом при вирішенні спору по суті, а не на стадії вирішення питання про наявність чи відсутність підстав для відкриття провадження у справі.

Оскільки формулювання позовних вимог є виключно правом позивача, колегія суддів зазначає, що посилання суду першої інстанції на те, що вимоги позивача не пов`язані між собою підставами виникнення та поданими доказами є помилковим, оскільки дане питання входить до предмета доказування при розгляді вимог про визнання недійсними договорів купівлі-продажу та актів приймання-передачі частки у статутному капіталі товариства, визнання протиправними (незаконними) та скасування реєстраційних дій, визнання недійсним рішення загальних зборів і статуту товариства та витребування майна з чужого незаконного володіння,

Зважаючи на вказане, колегія суддів зазначає, що доводи скаржника в частині однорідності/пов`язаності позовних вимог є неспроможними, тож апеляційна скарга є такою, що підлягає задоволенню частково.

Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 275 ГПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Згідно із п. 4 ч. 1 ст. 280 ГПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Враховуючи викладене, ухвалу Господарського суду міста Києва від 18.05.2023 у справі № 910/7089/23 слід скасувати та направити справу № 910/7089/23 до господарського суду міста Києва для продовження розгляду.

Оскільки судом апеляційної інстанції скасовано ухвалу місцевого господарського суду з передачею справи на розгляд суду першої інстанції, то розподіл сум судового збору, пов`язаного з розглядом відповідної апеляційної скарги, здійснюється судом першої інстанції за результатами розгляду ним справи, згідно із загальними правилами статті 129 Господарського процесуального кодексу України.

Керуючись ст.ст. 74, 129, 269, 275, 277, 281 - 284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Компанії Базерт Дівелопмент Елелпі (Bazert Development LLP) на ухвалу Господарського суду міста Києва від 18.10.2022 у справі № 910/10318/22 у справі № 910/10318/22 задовольнити частково.

2. Ухвалу Господарського суду міста Києва від 18.10.2022 у справі № 910/10318/22 у справі № 910/10318/22 скасувати.

3. Повернути позовні матеріали до місцевого господарського суду на стадію вирішення питання про відкриття провадження у справі.

3. Справу № 910/10318/22 надіслати до місцевого господарскього суду.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду у порядку та строки, передбачені Господарським процесуальним кодексом України.

Повний текст складено 15.11.2023

Головуючий суддя Л.В. Кропивна

Судді М.А. Барсук

Є.Ю. Пономаренко