ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 листопада 2023 року

м. Київ

cправа № 910/6287/22

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Кролевець О.А. - головуючий, Баранець О.М., Вронська Г.О.,

за участю секретаря судового засідання - Крапивної А.М.,

за участю представників:

ОСОБА_1 : не з`явився,

ОСОБА_2 : Танащук М.В.,

Товариства з обмеженою відповідальністю «Київське міжобласне спеціалізоване ремонтно-налагоджувальне товариство»: не з`явився,

Відділу з питань державної реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців - Державного реєстратора Печерської районної у місті Києві державної адміністрації Маренкова Юрія Дмитровича: не з`явився

третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача: не з`явилися,

розглянувши у відкритому судовому засіданні касаційну скаргу ОСОБА_2

на постанову Північного апеляційного господарського суду від 02.05.2023

(головуючий - Сулім В.В., судді Ткаченко Б.О., Майданевич А.Г.)

на рішення Господарського суду міста Києва від 13.12.2022

( суддя - Сівакова В.В.)

у справі № 910/6287/22

за позовом ОСОБА_1

до 1) ОСОБА_2 , 2) Товариства з обмеженою відповідальністю «Київське міжобласне спеціалізоване ремонтно-налагоджувальне товариство», 3) Відділу з питань державної реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців - Державного реєстратора Печерської районної у місті Києві державної адміністрації Маренкова Юрія Дмитровича

за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача: 1) ОСОБА_3 , 2) ОСОБА_4 , 3) ОСОБА_5 , 4) ОСОБА_6 , 5) ОСОБА_7 , 6) ОСОБА_8 , 7) ОСОБА_9 , 8) ОСОБА_10 , 9) ОСОБА_11 , 10) ОСОБА_12 , 11) ОСОБА_13 , 12) ОСОБА_14 , 13) ОСОБА_15 , 14) ОСОБА_16 , 15) ОСОБА_17 , 16) ОСОБА_18 , 17) ОСОБА_19 , 18) ОСОБА_20 , 19) ОСОБА_21

про переведення прав покупця, визнання недійсним рішення загальних зборів та скасування записів,

ВСТАНОВИВ:

Історія справи

1. ОСОБА_1 (далі - ОСОБА_1 , позивач) звернувся до Господарського суду міста Києва з позовом до ОСОБА_2 (далі - ОСОБА_2 , відповідач-1), Товариства з обмеженою відповідальністю «Київське міжобласне спеціалізоване ремонтно-налагоджувальне товариство» (далі - ТОВ «Київське міжобласне спеціалізоване ремонтно-налагоджувальне товариство», ТОВ «КМСРНТ», Товариство, відповідач-2) та Відділу з питань державної реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців - Державного реєстратора Печерської районної у місті Києві державної адміністрації Маренкова Юрія Дмитровича (далі - відповідач-3), за участі третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача, про:

- переведення на ОСОБА_1 прав та обов`язків покупця частки у статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю «Київське міжобласне спеціалізоване ремонтно-налагоджувальне товариство» у розмірі 5 112,00 грн, що становить 92,8%, за договором купівлі-продажу частки у статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю «Київське міжобласне спеціалізоване ремонтно-налагоджувальне товариство» та актом приймання-передачі цієї частки від 17.05.2022, укладених між ОСОБА_3 , як продавцем, та ОСОБА_2 , як покупцем;

- визнання недійсними рішень, прийнятих загальними зборами учасників Товариства з обмеженою відповідальністю «Київське міжобласне спеціалізоване ремонтно-налагоджувальне товариство», оформлених протоколом № 14 від 25.05.2022;

- скасування державної реєстрації змін до відомостей про юридичну особу - Товариство з обмеженою відповідальністю «Київське міжобласне спеціалізоване ремонтно - налагоджувальне товариство» №0034333, проведені державним реєстратором Печерської районної у місті Києві державної адміністрації Маренковим Юрієм Дмитровичем у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань від 01.06.2022 «зміна керівника або відомостей про керівника юридичної особи» та від 06.06.2022 «державна реєстрація переходу юридичної особи на діяльність на підставі модельного статуту».

2. Позовні вимоги мотивовані порушенням вимог Закону України «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю» щодо неповідомлення учасників Товариства про відчуження ОСОБА_3 своєї частки, у зв`язку з чим позивач має право вимагати переведення на себе прав і обов`язків покупця за договором купівлі-продажу частки та актом приймання-передавання частки від 17.05.2022.

3. Позивач зазначає, що учасник товариства має переважне право на придбання частки іншого учасника товариства, що продається третій особі. Переведення прав покупця на спірну частку у її повному обсязі здійснюється виключно на тих учасників, що заявили відповідну позовну вимогу, без поділу на первісного покупця.

4. Також позивач вказує на допущені порушення Закону України «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю» під час скликання та проведення загальних зборів, тому прийняте рішення, оформлене протоколом № 14 від 25.05.2022, підлягає визнанню недійсним, а вчинені на підставі нього реєстраційні дії скасуванню.

Короткий зміст оскаржуваних рішення та постанови судів попередніх інстанцій

5. Рішенням Господарського суду міста Києва від 13.12.2022 у справі №910/6287/22 позовні вимоги задоволено повністю.

Переведено на ОСОБА_1 права та обов`язки покупця частки у статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю «Київське міжобласне спеціалізоване ремонтно-налагоджувальне товариство» у розмірі 5.112,00 грн, що становить 92,8%, за договором купівлі-продажу частки у статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю «Київське міжобласне спеціалізоване ремонтно-налагоджувальне товариство» та актом приймання-передачі цієї частки від 17.05.2022, укладених між ОСОБА_3 , як продавцем, та ОСОБА_2 , як покупцем.

Визнано недійсними рішення, прийнятті загальними зборами учасників Товариства з обмеженою відповідальністю «Київське міжобласне спеціалізоване ремонтно-налагоджувальне товариство», оформлені протоколом № 14 від 25.05.2022. Скасовано державну реєстрацію змін до відомостей про юридичну особу - Товариство з обмеженою відповідальністю «Київське міжобласне спеціалізоване ремонтно-налагоджувальне товариство» №0034333, проведені державним реєстратором Печерської районної у місті Києві державної адміністрації Маренковим Юрієм Дмитровичем у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань від 01.06.2022 «зміна керівника або відомостей про керівника юридичної особи» та від 06.06.2022 «державна реєстрація переходу юридичної особи на діяльність на підставі модельного статуту».

Стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 3 721,50 грн витрат по сплаті судового збору.

Стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю «Київське міжобласне спеціалізоване ремонтно-налагоджувальне товариство» на користь ОСОБА_1 3 721,50 грн витрат по сплаті судового збору.

6. Судове рішення мотивоване порушенням переважного права позивача на придбання частки (частини частки) іншого учасника товариства, що продається третій особі.

7. Суд першої інстанції зазначає, що відчуження частки (частини частки) у статутному капіталі ТОВ «КМСРНТ» учасником товариства допускається лише за згодою інших учасників.

8. Місцевий господарський суд вказує на те, що матеріали справи не містять доказів дотримання ОСОБА_3 визначеної Законом України «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю» процедури повідомлення позивача та інших учасників Товариства про намір продати свою частку в статутному капіталі ТОВ «КМСРНТ» та, відповідно, доказів надання згоди на відчуження такої частки, що є порушенням положень наведеного Закону. Факт недотримання такої процедури ОСОБА_3 не заперечено.

9. Визнаючи недійсними рішення загальних зборів учасників ТОВ «Київське міжобласне спеціалізоване ремонтно-налагоджувальне товариство», суд першої інстанції вказав на порушення порядку скликання та проведення загальних зборів учасників. Відповідачем-2 не подано документального підтвердження направлення поштою або вручення особисто позивачу повідомлення про проведення 25.05.2022 загальних зборів учасників ТОВ «КМСРНТ».

10. Крім того, місцевий господарський суд зазначає, що одноосібно вирішивши питання переходу діяльності товариства на модельний статут, ОСОБА_2 позбавила інших учасників Товариства права обговорення та вибору найбільш доцільного для Товариства варіанту статутних положень.

11. Витрати по сплаті судового збору, відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України, судом першої інстанції покладено на відповідачів -1 та -2 порівну.

12. Додатковим рішенням Господарського суду міста Києва від 24.01.2023 у справі № 910/6287/22 стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 49 474,00 грн витрат на професійну правничу допомогу. Стягнуто з ТОВ «Київське міжобласне спеціалізоване ремонтно-налагоджувальне товариство» на користь ОСОБА_1 49 474,00 грн витрат на професійну правничу допомогу.

13. Додаткове рішення мотивоване тим, що позивачем підтверджено правовий статус адвоката, наявність доказів фактичного надання послуг, а також співмірність розміру витрат із складністю справи.

14. Постановою Північного апеляційного господарського суду від 02.05.2023 у справі № 910/6287/22 залишено без задоволення апеляційну скаргу ОСОБА_2 , апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено.

Рішення Господарського суду міста Києва від 13.12.2022 у справі №910/6287/22 змінено в частині розподілу судових витрат, викладено п.п. 5, 6 резолютивної частини рішення в наступній редакції:

«Стягнути з ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 , код РНОКПП НОМЕР_1 ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , код РНОКПП НОМЕР_2 ) 7 443,00 грн витрат по сплаті судового збору.

В решті рішення залишити без змін.»

Судові витрати, понесені у зв`язку з переглядом справи за апеляційною скаргою ОСОБА_2 у суді апеляційної інстанції, покладено на апелянта ( ОСОБА_2 ).

Додаткове рішення Господарського суду міста Києва від 24.01.2023 у справі №910/6287/22 змінено, викладено резолютивну частину в наступній редакції:

«Заяву ОСОБА_1 про ухвалення додаткового рішення - задовольнити частково. Стягнути з ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 , код РНОКПП НОМЕР_1 ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , код РНОКПП НОМЕР_2 ) 98 948,00 грн (дев`яносто вісім тисяч дев`ятсот сорок вісім гривен 00 копійок) витрат на професійну правничу допомогу.»

15. Постанова суду апеляційної інстанції мотивована порушенням переважного права позивача на придбання частки (частини частки) іншого учасника товариства, що продається третій особі.

16. Апеляційний господарський суд, погоджуючись з позицією суду першої інстанції щодо визнання недійсними рішень загальних зборів учасників ТОВ «Київське міжобласне спеціалізоване ремонтно-налагоджувальне товариство», оформлених протоколом № 14 від 25.05.2022, вказав на те, що відповідачем - 2 не було дотримано порядок та строки повідомлення позивача, встановлені Законом України «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю», щодо проведення 25.05.2022 загальних зборів учасників.

17. Суд апеляційної інстанції, змінюючи рішення місцевого господарського суду в частині розподілу судового збору та покладаючи витрати по сплаті судового збору на відповідача-1, та змінюючи додаткове рішення суду першої інстанції та покладаючи витрати на професійну правничу допомогу на відповідача-1, зазначив, що спір щодо неправомірного придбання спірної частки, та щодо визнання недійсним рішення загальних зборів виник внаслідок неправильних дій саме відповідача-1, як неналежного покупця та недобросовісного учасника товариства, без участі ТОВ «КМСРНТ» (відповідача-2) як суб`єкта спірних правовідносин.

Відповідач-2 по суті є об`єктом вчинення неправомірних дій, а не безпосередньо учасником таких правовідносин, оскільки порушення законодавства щодо проведення загальних зборів та прийняття на них спірних рішень відбувалось одноособово відповідачем-1 без жодної участі в цьому інших учасників або уповноваженого представника Товариства.

18. Апеляційний господарський суд прийняв до уваги твердження позивача, що саме позивач та інші добросовісні учасники ТОВ «КМСРНТ» будуть вимушені понести тягар фінансових втрат, які виникли з вини ОСОБА_2 , що не відповідатиме таким принципам господарського судочинства, як справедливість, пропорційність, ефективність та відшкодування судових витрат.

Короткий зміст вимог касаційної скарги та узагальнення її доводів

19. ОСОБА_2 звернулась до Верховного Суду з касаційною скаргою на постанову Північного апеляційного господарського суду від 02.05.2023 та рішення Господарського суду міста Києва від 13.12.2022 у справі №910/6287/22, в якій просить Суд скасувати судові рішення судів попередніх інстанцій та відмовити позивачеві в задоволенні позову.

20. ОСОБА_2 у касаційній скарзі в якості підстави для касаційного оскарження вищезазначених судових рішень посилається на п.п. 1, 4 ч. 2 ст. 287 Господарського процесуального кодексу України.

21. Скаржник вказує на те, що:

- ОСОБА_2 є неналежним відповідачем за позовом про переведення прав та обов`язків покупця частки в статутному капіталі;

- відповідачем у справах про визнання недійсним рішення загальних зборів є господарське товариство, а не його учасники. Загальні збори є органом товариства, і їх рішення мають розцінюватися як рішення самого товариства, а не окремих учасників (акціонерів) товариства. Відповідач-1 посилається на правову позицію, викладену в постановах Верховного Суду від 22.05.2019 у справі № 905/691/18, від 12.12.2019 у справі № 456/2-6/11, від 13.02.2020 у справі № 916/524/19. Крім того, скаржник зазначає, що визнати відповідача неналежним суд може тільки в тому випадку, коли можливо вказати на особу, що повинна виконати вимогу позивача, - належного відповідача. Відповідач-1 посилається на постанови Великої Палати Верховного Суду від 17.04.2018 у справі № 523/9076/16-ц, Верховного Суду від 07.10.2020 у справі № 705/3876/18, від 19.08.2020 у справі № 639/6295/16-ц, від 14.07.2020 у справі № 686/23977/18, від 08.07.2020 у справі № 612/808/18;

- судами попередніх інстанцій неправомірно прийнято до уваги ксерокопію протоколу загальних зборів ТОВ «Київське міжобласне спеціалізоване ремонтно-налагоджувальне товариство» № 14 від 25.05.2022, яка не посвідчена належним чином;

- позивачем не надано до суду статут ТОВ «Київське міжобласне спеціалізоване ремонтно-налагоджувальне товариство» в редакції, яка була чинною на дату укладення спірного договору купівлі-продажу частки в статутному капіталі;

- позивачем, при зверненні до суду з відповідним позовом, в порушення ч. 4 ст. 362 Цивільного кодексу України, не внесено на депозитний рахунок суду грошову суму, в розмірі, сплаченому покупцем на виконання договору купівлі-продажу частки. Скаржник посилається на правову позицію, викладену в постанові Великої Палати Верховного Суду від 01.06.2021 у справі №910/2388/20;

- судами попередніх інстанцій не надано оцінки акту приймання-передачі частки від 17.05.2022 та не встановлено його правову природу. Відповідач-1 посилається на ухвалу Великої Палати Верховного Суду від 11.08.2022 у справі № 916/546/21.

22. Щодо розподілу судового збору та витрат на професійну правничу допомогу скаржник зазначає, що ОСОБА_2 є неналежним відповідачем у справі та не порушувала прав позивача, оскільки лише придбала частку в статутному капіталі ТОВ «Київське міжобласне спеціалізоване ремонтно-налагоджувальне товариство». Крім того, проведення загальних зборів та прийняття спірних рішень відбулось дійсно одноособово відповідачем-1, який став учасником ТОВ «Київське міжобласне спеціалізоване ремонтно-налагоджувальне товариство», у зв`язку з нез`явленням інших учасників Товариства на збори, які були належним чином повідомлені про дату та час проведення загальних зборів.

Узагальнений виклад позиції інших учасників справи

23. У відзиві на касаційну скаргу позивач просить відмовити відповідачу-1 в задоволенні касаційної скарги, судові рішення судів попередніх інстанцій в частині задоволення позовних вимог позивача - залишити без змін.

Фактичні обставини справи, встановлені судами першої та апеляційної інстанцій

24. Товариство з обмеженою відповідальністю «Київське міжобласне спеціалізоване ремонтно-налагоджувальне товариство» зареєстровано Дніпровською районною у місті Києві державною адміністрацією 22.05.2017, запис № 0034333, в результаті реорганізації Приватного акціонерного товариства «Київського міжобласного спеціалізованого ремонтно-налагоджувального акціонерного товариства».

25. Згідно з витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань станом на 01.03.2022 засновниками (учасниками) ТОВ «КМСРНТ» були:

1. ОСОБА_4 , розмір частки засновника: 10,50 грн.

2. ОСОБА_5 , розмір частки засновника: 27,50 грн.

3. ОСОБА_6 , розмір частки засновника: 10,50 грн.

4. ОСОБА_7 , розмір частки засновника: 10,50 грн.

5. ОСОБА_8 , розмір частки засновника: 27,50 грн.

6. ОСОБА_9 , розмір частки засновника: 27,50 грн.

7. ОСОБА_10 , розмір частки засновника: 10,50 грн.

8. ОСОБА_11 , розмір частки засновника: 69,00 грн.

9. ОСОБА_12 , розмір частки засновника: 27,50 грн.

10. ОСОБА_13 , розмір частки засновника: 10,50 грн.

11. ОСОБА_14 , розмір частки засновника: 31,50 грн.

12. ОСОБА_1 , розмір частки засновника: 27,50 грн.

13. ОСОБА_15 , розмір частки засновника: 27,50 грн.

14. ОСОБА_16 , розмір частки засновника: 27,50 грн.

15. ОСОБА_17 , розмір частки засновника: 10,50 грн.

16. ОСОБА_18 , розмір частки засновника: 10,50 грн.

17. ОСОБА_19 , розмір частки засновника: 10,50 грн.

18. ОСОБА_20 , розмір частки засновника: 10,50 грн.

19. ОСОБА_21 , розмір частки засновника: 10,50 грн.

20. ОСОБА_3 , розмір частки засновника: 5 112,00 грн.

26. 17 травня 2022 року між ОСОБА_3 (продавець) та ОСОБА_2 (покупець) складено акт приймання-передавання частки статутного капіталу Товариства з обмеженою відповідальністю «Київське міжобласне спеціалізоване ремонтно-налагоджувальне товариство», відповідно до якого:

Пункт 1 - підписанням цього акта продавець та покупець визнають та підтверджують, що продавець та покупець уклали договір купівлі-продажу частки у статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю «Київське міжобласне спеціалізоване ремонтно-налагоджувальне товариство» у простій письмовій формі 17.05.2022 (далі - договір).

Пункт 2 - відповідно до п. 1.1 договору продавець продала та передала, а покупець придбала, набула і прийняла частку у статутному капіталі ТОВ «Київське міжобласне спеціалізоване ремонтно-налагоджувальне товариство» номінальною вартістю 5 112,00 грн, що становить 92,8% статутного капіталу товариства.

Пункт 3 - відповідно до п. 3.1, 3.5 договору право власності на частку у статутному капіталі товариства перейшло до покупця з моменту підписання договору та з моменту державної реєстрації змін до статуту товариства у відповідності до вимог чинного законодавства.

27. У порядку ст. 81 Господарського процесуального кодексу України, судом було витребувано у приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Лахно Ю.В. належним чином засвідчену копію договору купівлі-продажу частки статутного капіталу ТОВ «Київське міжобласне спеціалізоване ремонтно-налагоджувальне товариство» від 17.05.2022, проте отримано відповідь від приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Лахно Ю.В. про неможливість надання договору купівлі-продажу частки статутного капіталу ТОВ «Київське міжобласне спеціалізоване ремонтно-налагоджувальне товариство» від 17.05.2022, у зв`язку з його відсутністю.

28. Згідно з витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань станом на 06.06.2022 вбачається, що відносно ТОВ «КМСРНТ» приватним нотаріусом Лахно Ю.В. 19.05.2022 14:58:15 за № 003034333 проведено державну реєстрацію змін до відомостей про юридичну особу, а саме зміну складу засновників (учасників).

29. 25 травня 2022 року проведені загальні збори учасників Товариства з обмеженою відповідальністю «Київське міжобласне спеціалізоване ремонтно-налагоджувальне товариство», оформлені протоколом № 14 від 25.05.2022, в яких прийняв участь лише один учасник - ОСОБА_2 , із часткою, що становить 92,8% статутного капіталу товариства.

30. У протоколі № 14 від 25.05.2022 зазначено, що на загальних зборах учасників Товариства відсутні наступні учасники товариства:

1. ОСОБА_12 , розмір частки 27,50 грн (0,5%);

2. ОСОБА_13 , розмір частки 10,50 грн (0,2%);

3. ОСОБА_21 , розмір частки 10,50 грн (0,2%);

4. ОСОБА_5 , розмір частки 27,50 грн (0,5%);

5. ОСОБА_6 , розмір частки 10,50 грн (0,2%);

6. ОСОБА_7 , розмір частки 10,50 грн (0,2%);

7. ОСОБА_11 , розмір частки 69,00 грн (1,2%);

8. ОСОБА_8 , розмір частки 27,50 грн (0,5%);

9. ОСОБА_14 , розмір частки 31,50 грн (0,5%);

10. ОСОБА_1 , розмір частки 27,50 грн (0,5%);

11. ОСОБА_15 , розмір частки 27,50 грн (0,5%);

12. ОСОБА_16 , розмір частки 27,50 грн (0,5%);

13. ОСОБА_9 , розмір частки 27,50 грн (0,5%);

14. ОСОБА_10 , розмір частки 10,50 грн (0,2%);

15. ОСОБА_18 , розмір частки 10,50 грн (0,5%);

16. ОСОБА_4 , розмір частки 10,50 грн (0,2%);

17. ОСОБА_17 , розмір частки 10,50 грн (0,2%);

18. ОСОБА_19 , розмір частки 10,50 грн (0,2%);

19. ОСОБА_20 , розмір частки 10,50 грн (0,2%).

Порядком денним були наступні питання:

1. Про звільнення ОСОБА_22 з посади директора Товариства.

2. Про призначення на посаду директора Товариства ОСОБА_2 .

3. Про перехід на діяльність Товариства на підставі модельного статуту.

4. Про призначення уповноваженої особи для проведення змін до установчих документів та Єдиного державного реєстру.

Загальними зборами вирішено:

1. Звільнити ОСОБА_22 з посади директора Товариства з 25.05.2022.

2. Призначити на посаду директора Товариства ОСОБА_2 з 26.05.2022.

3. Перейти на діяльність Товариства на підставі модельного статуту.

4. Уповноважити новопризначеного керівника Товариства провести державну реєстрацію змін до установчих документів.

31. Згідно з витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань станом на 06.06.2022 вбачається, що відносно ТОВ «КМСРНТ» державним реєстратором Маренковим Ю.Д. Печерської районної в місті Києві державної адміністрації:

01.06.2022 10:35:35 за № 004034333, проведено державну реєстрацію змін до відомостей про юридичну особу, зміна кінцевого бенефіціарного власника (контролера) або зміна відомостей про кінцевого бенефіціарного власника (контролера). Зміна керівника або відомостей про керівника юридичної особи;

06.06.2022 14:10:11 за № 005034333 проведено державну реєстрацію переходу юридичної особи на діяльність на підставі власного установчого документа або модельного статуту.

32. Позивач, вважаючи порушеним своє переважне право на придбання частки іншого учасника товариства, що продається третій особі та наявністю порушень під час скликання та проведення загальних зборів учасників ТОВ «КМСРНТ», оформлених протоколом № 14 від 25.05.2022, звернувся з відповідним позовом до суду.

Позиція Верховного Суду

33. Згідно зі ст. 15 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

34. Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 4 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) право на звернення до господарського суду в установленому цим Кодексом порядку гарантується. Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи у господарському суді, до юрисдикції якого вона віднесена законом. Юридичні особи та фізичні особи - підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням.

35. Право кожної особи на звернення до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу закріплено ст. 16 цього Кодексу. Суд шляхом вчинення провадження у справах здійснює захист їх прав і охоронюваних законом інтересів, які порушені або оспорюються. Наявність права на пред`явлення позову не є безумовною підставою для здійснення судового захисту, а лише однією з необхідних умов реалізації права, встановленого вищевказаними нормами.

36. Аналіз наведених норм свідчить про те, що підставою для звернення особи до суду є наявність у неї порушеного права та/або законного інтересу. Таке звернення здійснюється особою, котрій це право належить, і саме з метою його захисту. Відсутність обставин, які б підтверджували наявність порушення права та/або законного інтересу особи, за захистом якого вона звернулася, є підставою для відмови у задоволенні такого позову.

37. Вирішуючи переданий на розгляд господарського суду спір по суті, суд повинен встановити наявність у особи, яка звернулася з позовом, суб`єктивного матеріального права або охоронюваного законом інтересу, на захист якого подано позов, тобто встановити, чи є особа, за позовом якої (або в інтересах якої) відкрито провадження у справі, належним позивачем.

38. Особа, яка звертається до суду з позовом, реалізуючи передбачене ст. 55 Конституції України, ст. 4 Господарського процесуального кодексу України право на судовий захист, вказує у позові власне суб`єктивне уявлення про її порушене право та/або охоронюваний інтерес та спосіб його захисту.

39. Позивач, звертаючись до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке його право та/або охоронюваний законом інтерес порушене особою, до якої пред`явлений позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права/інтересу. У свою чергу, суд має перевірити доводи, на яких ґрунтуються заявлені вимоги, у тому числі щодо матеріально-правового інтересу у спірних відносинах.

40. Оцінка предмету заявленого позову, а відтак наявності підстав для захисту порушеного права та/або інтересу позивача, про яке ним зазначається в позовній заяві, здійснюється судом, на розгляд якого передано спір, крізь призму оцінки спірних правовідносин та обставин (юридичних фактів), якими позивач обґрунтовує заявлені вимоги.

41. Предметом позову в цій справі є переведення на позивача прав та обов`язків покупця частки у статутному капіталі ТОВ «Київське міжобласне спеціалізоване ремонтно-налагоджувальне товариство», визнання недійсним рішення загальних зборів та скасування записів.

42. Згідно з ч.ч. 1, 3 ст. 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

43. Обов`язок із доказування слід розуміти як закріплену в процесуальному та матеріальному законодавстві міру належної поведінки особи, що бере участь у судовому процесі, із збирання та надання доказів для підтвердження свого суб`єктивного права, що має за мету усунення невизначеності, яка виникає в правовідносинах у разі неможливості достовірно з`ясувати обставини, які мають значення для справи.

44. Закон України «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю» (далі -Закон, в редакції на дату укладення договору купівлі-продажу від 17.05.2022) визначає правовий статус товариств з обмеженою відповідальністю та товариств з додатковою відповідальністю (далі - товариство), порядок їх створення, діяльності та припинення, права та обов`язки їх учасників.

45. Частиною 1 ст. 5 Закону передбачено, що учасники товариства мають такі права:

1) брати участь в управлінні товариством у порядку, передбаченому цим Законом та статутом товариства;

2) отримувати інформацію про господарську діяльність товариства;

3) брати участь у розподілі прибутку товариства;

4) отримати у разі ліквідації товариства частину майна, що залишилася після розрахунків з кредиторами, або його вартість.

46. Відповідно до ч. 1 ст. 319 Цивільного кодексу України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд; власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону.

47. З огляду на приписами ст. 190 ЦК України майном як особливим об`єктом вважаються, зокрема, майнові права та обов`язки, в тому числі і частка в статутному капіталі господарського товариства.

48. Перехід частки (її частини) учасника у статутному капіталі товариства з обмеженою відповідальністю до іншої особи врегульовано статтею 21 Закону.

49. Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 21 Закону учасник товариства має право відчужити свою частку (частину частки) у статутному капіталі товариства оплатно або безоплатно іншим учасникам товариства або третім особам.

Статутом товариства може бути встановлено, що відчуження частки (частини частки) та надання її в заставу допускається лише за згодою інших учасників. Відповідне положення може бути внесене до статуту або виключене з нього одностайним рішенням загальних зборів учасників, у яких взяли участь всі учасники товариства.

50. Відчуження частки в статутному капіталі товариства має своєю метою припинення права власності на цю частку в особи, яка відчужує її, щоб певна інша особа (один учасник чи кілька учасників цього товариства або треті особи) набула право на цю частку.

51. Підставою для переходу права власності на частку в статутному капіталі, зокрема до третьої особи та, відповідно, припинення права власності учасника на таку частку з набуттям його третьою особою, є спрямований на відчуження частки правочин, вчинений учасником товариства та іншою особою. Відчуження відбувається на підставі договору купівлі-продажу, міни або дарування тощо.

52. Правила застосування механізму переважного права учасника на придбання частки у статутному капіталі, яка продається, встановлено статтею 20 Закону.

53. Переважне право - це право (правомочність), яке забезпечує першочерговість перед іншими (третіми) особами на вчинення певної юридичної дії. Метою застосування інституту переважного права у корпоративних правовідносинах є збереження складу учасників товариства.

54. Відповідно до ст. 20 Закону учасник товариства має переважне право на придбання частки (частини частки) іншого учасника товариства, що продається третій особі.

Якщо кілька учасників товариства скористаються своїм переважним правом, вони придбавають частку (частину частки) пропорційно до розміру належних їм часток у статутному капіталі товариства.

Учасник товариства, який має намір продати свою частку (частину частки) третій особі, зобов`язаний письмово повідомити про це інших учасників товариства та поінформувати про ціну та розмір частки, що відчужується, інші умови такого продажу. Якщо жоден з учасників товариства протягом 30 днів з дати отримання повідомлення про намір учасника продати частку (частину частки) не повідомив письмово учасника, який продає частку (частину частки), про намір скористатися своїм переважним правом, вважається, що такий учасник товариства надав свою згоду на 31 день з дати отримання повідомлення, і така частка (частина частки) може бути відчужена третій особі на умовах, які були повідомлені учасникам товариства.

Якщо учасник товариства, який має намір продати свою частку (частину частки) третій особі, отримав від іншого учасника письмову заяву про намір скористатися своїм переважним правом, такі учасники зобов`язані протягом одного місяця укласти договір купівлі-продажу пропонованої до продажу частки (частини частки).

У разі ухилення продавця від укладення договору купівлі-продажу покупець має право звернутися до суду із позовом про визнання договору купівлі-продажу частки (її частини) укладеним на запропонованих продавцем умовах.

У разі ухилення покупця від укладення договору купівлі-продажу продавець має право реалізувати свою частку третій особі на раніше повідомлених учасникам товариства умовах.

Учасник товариства має право вимагати в судовому порядку переведення на себе прав і обов`язків покупця частки (частини частки), якщо переважне право такого учасника товариства є порушеним. Позовна давність за такими вимогами становить один рік.

Статутом товариства може встановлюватися інший порядок реалізації переважного права учасників товариства, розподілу відчужуваної частки (частини частки) між іншими учасниками товариства, відмови від реалізації переважного права учасників товариства. Статутом може встановлюватися, що учасники товариства не мають переважного права. Статутом також може бути передбачений обов`язок учасника товариства, який має намір продати частку (частину частки) третій особі, провести спершу переговори щодо її продажу з іншими учасниками товариства. Відповідні положення можуть бути внесені до статуту, змінені або виключені з нього одностайним рішенням загальних зборів учасників, у яких взяли участь всі учасники товариства.

Якщо продаж частки (частини частки) у статутному капіталі товариства здійснюється на аукціоні (публічних торгах) відповідно до закону, переважне право учасника товариства не застосовується.

Переважне право учасника товариства не застосовується у разі, якщо це передбачено корпоративним договором, стороною якого є такий учасник.

55. Слід звернути увагу, що ч. 3 ст. 20 Закону вимагає від учасника товариства, який має намір продати свою частку (частину частки), інформувати інших учасників у відповідному письмовому повідомленні про ціну та розмір частки, що відчужується, та інші умови. Тобто по суті продавець має ознайомити учасників з договором купівлі-продажу, який він планує укласти, адже інформація про певні умови може істотно вплинути на рішення учасника щодо використання ним його переважного права.

56. Судами попередніх інстанцій встановлено, що матеріали справи не містять доказів дотримання ОСОБА_3 визначеної Законом України «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю» процедури повідомлення позивача та інших учасників Товариства про намір продати свою частку в статутному капіталі ТОВ «КМСРНТ» та, відповідно, доказів надання згоди на відчуження такої частки, що є порушенням положень наведеного Закону.

57. Частина 5 ст. 20 Закону встановлює спеціальний спосіб судового захисту учасника товариства з обмеженою відповідальністю, переважне право якого порушене: такий учасник може звернутися до суду з позовом про переведення на нього прав і обов`язків покупця.

58. Позов про переведення прав та обов`язків покупця за договором за своєю суттю відповідає такому способу захисту прав та інтересів, як зміна правовідношення (п. 6 ч. 2 ст. 16 Цивільного кодексу України), та найкраще відповідає змісту порушеного переважного права, способу (характеру) його порушення, наслідкам, які спричинило порушення, а також є найпростішим шляхом, який забезпечує для позивача відновлення та реалізацію відповідного переважного права.

59. Верховний Суд звертає увагу, що продаж учасником товариства з обмеженою відповідальністю частки з порушенням переважного права іншого учасника (учасників) товариства не зумовлює недійсність відповідного правочину. Наслідком такого порушення є право учасника (учасників) вимагати в судовому порядку переведення на нього (на них) прав та обов`язків покупця частки.

60. Стаття 20 Закону передбачає пропорційний розподіл спірної частки у статутному капіталі товариства між тими учасниками, які заявили своє переважне право, відповідно до розміру їх часток.

61. Як встановлено судами попередніх інстанцій інші учасники Товариства, які були залучені до участі у даній справі третіми особами, не скористались своїм переважним правом на придбання частки та не заявили вимог щодо переведення на них прав і обов`язків покупця пропорційно до розміру їх часток.

62. З огляду на зазначене, суди попередніх інстанцій дійшли правомірного висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог позивача в частині переведення на позивача прав та обов`язків покупця частки в статутному капіталі ТОВ «Київське міжобласне спеціалізоване ремонтно-налагоджувальне товариство».

63. Відповідно до ст. 29 Закону загальні збори учасників є вищим органом товариства. Кожен учасник товариства має право бути присутнім на загальних зборах учасників, брати участь в обговоренні питань порядку денного і голосувати з питань порядку денного загальних зборів учасників. Кожен учасник товариства на загальних зборах учасників має кількість голосів, пропорційну до розміру його частки у статутному капіталі товариства, якщо інше не передбачено статутом.

64. Частинами 1, 9 ст. 31 Закону передбачено, що загальні збори учасників скликаються у випадках, передбачених цим Законом або статутом товариства, а також:

1) з ініціативи виконавчого органу товариства;

2) на вимогу наглядової ради товариства;

3) на вимогу учасника або учасників товариства, які на день подання вимоги в сукупності володіють 10 або більше відсотками статутного капіталу товариства.

У разі якщо протягом 10 днів з дня, коли товариство отримало чи мало отримати вимогу про скликання загальних зборів, учасники не отримали повідомлення про скликання загальних зборів учасників, якщо інший строк не встановлено статутом, особи, які ініціювали їх проведення, можуть скликати загальні збори учасників самостійно. У такому випадку обов`язки щодо скликання та підготовки проведення загальних зборів учасників, передбачені статтею 32 цього Закону, покладаються на учасників товариства, які ініціювали загальні збори учасників.

65. Згідно з ч.ч. 1 - 5 ст. 32 Закону загальні збори учасників скликаються виконавчим органом товариства. Статутом товариства може бути визначений інший орган, уповноважений на скликання загальних зборів учасників.

Виконавчий орган товариства скликає загальні збори учасників шляхом надсилання повідомлення про це кожному учаснику товариства.

Виконавчий орган товариства зобов`язаний повідомити учасників товариства не менше ніж за 30 днів до запланованої дати проведення загальних зборів учасників, якщо інший строк не встановлений статутом товариства.

Повідомлення, передбачене частиною третьою цієї статті, надсилається поштовим відправленням з описом вкладення. Статутом товариства може бути встановлений інший спосіб повідомлення.

У повідомленні про загальні збори учасників зазначаються дата, час, місце проведення, порядок денний. Якщо до порядку денного включено питання про внесення змін до статуту товариства, до повідомлення додається проект запропонованих змін.

66. За приписами ст. 30 загальні збори учасників можуть вирішувати будь-які питання діяльності товариства. До компетенції загальних зборів учасників належать, зокрема визначення основних напрямів діяльності товариства, внесення змін до статуту товариства, прийняття рішення про здійснення діяльності товариством на підставі модельного статуту.

67. Відповідно до усталеної судової практики підставами для визнання недійсними рішень загальних зборів учасників господарського товариства є: порушення вимог закону та/або установчих документів під час скликання та проведення загальних зборів товариства; позбавлення акціонера (учасника) товариства можливості взяти участь у загальних зборах; порушення прав чи законних інтересів акціонера (учасника) товариства рішенням загальних зборів.

68. Однак не всі порушення законодавства, допущені під час скликання та проведення загальних зборів юридичної особи, є підставами для визнання недійсними прийнятих ними рішень.

69. Для визнання недійсними рішень загальних зборів юридичної особи повинен бути доведеним факт порушення цим рішенням прав та законних інтересів учасника товариства.

70. У кожній справі суд оцінює сукупність всіх встановлених обставин, зокрема зміст ухвалених на зборах рішень (наскільки вони порушують права або законні інтереси учасника), наявність кворуму, баланс інтересів позивача та інших учасників, які голосували за прийняття оскаржуваних рішень тощо.

71. Як встановлено судами попередніх інстанцій, відповідачем-2 не було дотримано порядок та строки повідомлення позивача, встановлені Законом України «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю», про проведення 25.05.2022 загальних зборів учасників. Матеріали справи не містять доказів направлення поштою або вручення особисто позивачу повідомлення про проведення 25.05.2022 загальних зборів учасників ТОВ «КМСРНТ».

72. Відповідно до ч. 1 ст. 11 Закону установчим документом товариства є статут.

73. Статут товариства містить, зокрема загальні положення організації діяльності товариства.

74. За приписами ст. 11 Закону модельний статут товариства є багатоваріантним та передбачає можливість обрання різних його редакцій, у тому числі редакції «за замовчуванням», яка формується з положень, рекомендованих Кабінетом Міністрів України.

Рішення засновників про створення товариства, що діє на підставі модельного статуту, та рішення учасників про провадження діяльності на підставі модельного статуту підписуються усіма засновниками (учасниками).

75. Модельним статутом передбачено можливість вибору одного з декількох запропонованих варіантів положення статуту щодо певного питання.

76. Як встановлено судами попередніх інстанцій, рішенням загальних зборів ТОВ «Київське міжобласне спеціалізоване ремонтно-налагоджувальне товариство», які проведені 25.05.2022 (без повідомлення учасників Товариства про проведення цих зборів та на яких був присутнім один учасник) та оформлені протоколом № 14 від 25.05.2022, встановлено, зокрема, що провадження діяльності буде здійснюватися на підставі модельного статуту.

77. Верховний Суд погоджується з позицією судів попередніх інстанцій про те, що одноосібно вирішивши питання переходу діяльності Товариства на модельний статут ОСОБА_2 позбавила інших учасників Товариства права обговорення та вибору найбільш доцільного для ТОВ «КМСРНТ» варіанту статутних положень.

78. З огляду на зазначене, суди попередніх інстанцій дійшли правомірного висновку про порушення порядку скликання та проведення загальних зборів, які були проведені 25.05.2022, та про наявність підстав для визнання таких зборів недійсними.

79. За приписами п. 2 ч. 1 ст. 25 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань» судове рішення, що набрало законної сили, про скасування реєстраційної дії/запису в Єдиному державному реєстрі є підставою для проведення відповідних реєстраційних дій.

80. З огляду на задоволення позовних вимог в частині визнання недійсним рішення загальних зборів ТОВ «Київське міжобласне спеціалізоване ремонтно-налагоджувальне товариство», підлягає задоволенню і похідна позовна вимога про скасування реєстраційних дій.

81. Відповідно до ч. 1 ст. 123 ГПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

82. Частинами 1, 4 ст. 129 ГПК України судовий збір покладається:

1) у спорах, що виникають при укладанні, зміні та розірванні договорів, - на сторону, яка безпідставно ухиляється від прийняття пропозицій іншої сторони, або на обидві сторони, якщо судом відхилено частину пропозицій кожної із сторін;

2) у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, - на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються:

1) у разі задоволення позову - на відповідача;

2) у разі відмови в позові - на позивача;

3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

83. Згідно з ч. 9 ст. 129 ГПК України у випадку зловживання стороною чи її представником процесуальними правами або якщо спір виник внаслідок неправильних дій сторони, суд має право покласти на таку сторону судові витрати повністю або частково незалежно від результатів вирішення спору.

84. З огляду на встановлені судами попередніх інстанцій обставини справи, щодо порушень порядку скликання та проведення загальних зборів учасників ТОВ «Київське міжобласне спеціалізоване ремонтно-налагоджувальне товариство» 25.05.2022 (неповідомлення інших учасників Товариства про дату та час проведення загальних зборів та одноосібне вирішення ОСОБА_2 питання переходу діяльності Товариства на модельний статут), судом апеляційної інстанції, з урахуванням приписів ст. 126, 129 ГПК України, правомірно здійснено розподіл судових витрат (судового збору та витрат на професійну правничу допомогу) та змінено резолютивні частини рішення та додаткового рішення в частині розподілу судових витрат.

85. ОСОБА_2 у касаційній скарзі вказала на те, що остання є неналежним відповідачем за позовом про переведення прав та обов`язків покупця частки в статутному капіталі, а відповідачем у справах про визнання недійсним рішення загальних зборів є господарське товариство, а не його учасники. Відповідач-1 посилається на правову позицію, викладену в постановах Верховного Суду від 22.05.2019 у справі № 905/691/18, від 12.12.2019 у справі № 456/2-6/11, від 13.02.2020 у справі № 916/524/19. Крім того, скаржник зазначає, що визнати відповідача неналежним суд може тільки в тому випадку, коли можливо вказати на особу, що повинна виконати вимогу позивача, - належного відповідача. Відповідач-1 посилається на постанови Великої Палати Верховного Суду від 17.04.2018 у справі № 523/9076/16-ц, Верховного Суду від 07.10.2020 у справі № 705/3876/18, від 19.08.2020 у справі № 639/6295/16-ц, від 14.07.2020 у справі № 686/23977/18, від 08.07.2020 у справі № 612/808/18.

86. Позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду із вимогою про захист своїх прав та інтересів.

87. Згідно з ч. 3 ст. 45 ГПК України відповідачами є особи, яким пред`явлено позовну вимогу.

88. У статті 14 ГПК України закріплено принцип диспозитивності господарського судочинства, за яким суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

89. Велика Палата Верховного Суду неодноразово зазначала, що визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом саме позивача. Тоді як встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який він виконує під час розгляду справи (постанови Великої Палати Верховного Суду від 17.04.2018 у справі №523/9076/16-ц, від 20.06.2018 у справі №308/3162/15-ц, від 30.01.2019 у справі №552/6381/17, від 13.03.2019 у справі №757/39920/15-ц, від 01.04.2020 у справі №520/13067/17, від 05.05.2020 у справі №554/8004/16-ц).

90. Велика Палата Верховного Суду вже звертала увагу, що поняття «сторона у спорі» може не бути тотожним за змістом поняттю «сторона у процесі»: сторонами в процесі є такі її учасники, як позивач і відповідач; тоді як сторонами у спорі є належний позивач і той належний відповідач, до якого звернута чи має бути звернута відповідна матеріально-правова вимога позивача. Отже, належним відповідачем є особа, яка є суб`єктом матеріального правовідношення, тобто особа, за рахунок якої можливо задовольнити позовні вимоги, захистивши порушене право чи інтерес позивача.

91. Неналежний відповідач - це особа, притягнута позивачем як відповідач, стосовно якої встановлено, що вона не повинна відповідати за пред`явленим позовом за наявності даних про те, що обов`язок виконати вимоги позивача лежить на іншій особі - належному відповідачеві.

92. Предметом позову у справі, що розглядається є, зокрема переведення на позивача прав та обов`язків покупця частки у статутному капіталі ТОВ «Київське міжобласне спеціалізоване ремонтно-налагоджувальне товариство» за договором купівлі-продажу від 17.05.2022, укладеним між ОСОБА_3 (продавець) та ОСОБА_2 (покупець).

93. Оскільки предметом позову є переведення прав та обов`язків покупця за договором, а ОСОБА_2 є покупцем за договором купівлі-продажу частки в статутному капіталі від 17.05.2022, то за рахунок останньої можливо задовольнити позовні вимоги.

94. Доводи ОСОБА_2 про те, що вона є неналежним відповідачем відхиляються Верховним Судом з огляду на зазначене вище.

95. Верховний Суд неодноразово у своїх постановах констатував, що відповідачем у справах про визнання недійсним рішення загальних зборів є господарське товариство, а не його окремі учасники (акціонери), оскільки відповідне рішення є результатом волевиявлення не окремого учасника, а загальних зборів учасників як органу товариства.

96. Предметом позову в цій справі є, зокрема визнання недійсним рішення загальних зборів, оформлених протоколом № 14 від 25.05.2022 та скасування державної реєстрації, тому судом зазначено Товариство з обмеженою відповідальністю «Київське міжобласне спеціалізоване ремонтно-налагоджувальне товариство» відповідачем.

97. Крім того, скаржник у касаційній скарзі зазначає, що позивачем, при зверненні до суду з відповідним позовом, в порушення ч. 4 ст. 362 ЦК України, не внесено на депозитний рахунок суду грошову суму, в розмірі, сплаченому покупцем на виконання договору купівлі-продажу частки. Скаржник посилається на правову позицію, викладену в постанові Великої Палати Верховного Суду від 01.06.2021 у справі №910/2388/20.

98. Відповідно до ч. 4 ст. 362 ЦК України у разі продажу частки у праві спільної часткової власності з порушенням переважного права купівлі співвласник може пред`явити до суду позов про переведення на нього прав та обов`язків покупця. Одночасно позивач зобов`язаний внести на депозитний рахунок суду грошову суму, яку за договором повинен сплатити покупець.

99. Водночас пункт 4 Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю» визначає, що до внесення відповідних змін до Господарського процесуального кодексу України при розгляді справ, порушених за позовною вимогою, передбаченою ч. 5 ст. 20 Закону України «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю», застосовуються такі правила:

1) позивач зобов`язаний внести на депозитний рахунок суду грошові кошти в розмірі, сплаченому покупцем на виконання договору купівлі-продажу частки (частини частки), визначеному в ухвалі суду;

2) невиконання вимоги про внесення грошових коштів на депозитний рахунок суду є підставою для залишення позову без розгляду;

3) суд у своєму рішенні вирішує питання про перерахування грошових коштів, внесених на депозитний рахунок суду, покупцю або про їх повернення.

100. Механізм внесення відповідної суми грошових коштів на депозитний рахунок суду є гарантією захисту прав та інтересів первісного покупця частки, проданої з порушенням переважного права учасника товариства. Адже у випадку задоволення позову, покупцю частки повертаються в повному обсязі сплачені ним грошові кошти на виконання умов договору. Таким чином, судовому захисту підлягає як право учасника, переважне право якого було порушено, так і право первісного покупця частки, права якого будуть захищені внаслідок задоволення первісного позову (постанова Великої Палати Верховного Суду від 01.06.2021 у справі № 910/2388/20).

101. Аналіз наведених положень дає підстави для висновку, що спеціальним законом передбачено, що позивач зобов`язаний внести на депозитний рахунок суду ту грошову суму, що вже сплачена покупцем на виконання договору купівлі-продажу частки, що обумовлюється особливостями правовідносин, меті запровадження цієї норми та відповідає сутності порушеного права з урахуванням принципів справедливості, рівності та співмірності (пропорційності).

102. Оскільки відповідачем-1 документально не підтверджено сплату грошової суми на виконання договору купівлі-продажу частки в статутному капіталі від 17.05.2022, у позивача відсутні підстави для внесення на депозитний рахунок грошових коштів.

103. Верховний Суд звертає увагу, що вимога суду внести на депозитний рахунок грошові кошти у визначеному розмірі, як ціна договору, без фактичної сплати цієї суми покупцю на виконання договору купівлі-продажу частки, ґрунтується на неправильному застосуванні норми п. 4 Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю» та порушує вимоги п. 1 ст. 6 Конвенції, оскільки буде недотримано як вимоги законності, так вимоги справедливого балансу між використаними засобами та цілями, що переслідуються.

104. Верховний Суд зазначає, що наведені у касаційній скарзі інші доводи, фактично зводяться до незгоди з висновками судів попередніх інстанцій, та спрямовані на доведення необхідності переоцінки доказів та встановленні інших обставин, у тому контексті, який, на думку скаржника, свідчить про наявність підстав для відмови в задоволені позову, що в силу вимог ст. 300 ГПК України виходить за межі повноважень Верховного Суду.

105. Верховним Судом відхиляються доводи позивача щодо невстановлення наявності чи відсутності можливості продажу частки в статутному капіталі ТОВ «Київське міжобласне спеціалізоване ремонтно-налагоджувальне товариство» без згоди інших учасників, яка передбачена статутом Товариства, з огляду на приписи ст. 73 ГПК України, відповідно до якої кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

106. Відповідачем-1 не подавався до суду першої інстанції відзив, з викладенням своїх заперечень щодо наведених позивачем обставин та правових підстав позову, з якими він не погоджується, із посиланням на відповідні докази та норми права.

107. Як зазначалося вище, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у господарських справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

108. Частиною 4 ст. 13 ГПК України передбачено, що кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

109. Частинами 1, 2 ст. 300 ГПК України передбачено, що переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права.

Суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази.

110. Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 308 ГПК України суд касаційної інстанції за результатами розгляду касаційної скарги має право залишити судові рішення судів першої інстанції та апеляційної інстанції без змін, а скаргу без задоволення.

111. Згідно з положеннями ст. 309 ГПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо судове рішення, переглянуте в передбачених статтею 300 цього Кодексу межах, ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права. Не може бути скасоване правильне по суті і законне рішення з одних лише формальних міркувань.

112. За таких обставин, перевіривши застосування судами норм матеріального та процесуального права на підставі встановлених фактичних обставин справи та в межах наведених у касаційній скарзі доводів, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, Верховний Суд дійшов висновку про відсутність підстав для скасування постанови суду апеляційної інстанції, касаційна скарга - залишається без задоволення.

Розподіл судових витрат

113. З огляду на те, що Верховний Суд залишає касаційну скаргу без задоволення, судовий збір в порядку ст. 129 ГПК України покладається на скаржника.

Керуючись ст.ст. 300, 301, 308, 309, 314, 315, 317 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Касаційну скаргу ОСОБА_2 залишити без задоволення.

2. Постанову Північного апеляційного господарського суду від 02.05.2023 у справі №910/6287/22 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя О. А. Кролевець

Судді О. М. Баранець

Г. О. Вронська