ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 листопада 2023 року

м. Київ

cправа № 916/3574/21

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Губенко Н. М. - головуючий, Бакуліна С. В., Кондратова І. Д.,

за участю секретаря судового засідання - Омельчук А. В.,

представників учасників справи:

позивача - Шевчук В. В.,

відповідача - не з`явився,

третьої особи 1 - не з`явився,

третьої особи 2 - не з`явився,

третьої особи 3 - не з`явився,

третьої особи 4 - не з`явився,

третьої особи 5 - не з`явився,

третьої особи 6 - не з`явився,

третьої особи 7 - не з`явився,

третьої особи 8 - не з`явився,

третьої особи 9 - не з`явився,

третьої особи 10 - не з`явився,

третьої особи 11 - не з`явився,

третьої особи 12 - не з`явився,

третьої особи 13 - не з`явився,

третьої особи 14 - не з`явився,

третьої особи 15 - не з`явився,

третьої особи 16 - не з`явився,

третьої особи 17 - не з`явився,

третьої особи 18 - не з`явився,

третьої особи 19 - не з`явився,

третьої особи 20 - не з`явився,

третьої особи 21 - не з`явився,

третьої особи 22 - не з`явився,

третьої особи 23 - не з`явився,

третьої особи 24 - не з`явився,

третьої особи 25 - не з`явився,

третьої особи 26 - не з`явився,

третьої особи 27 - не з`явився,

розглянув у відкритому судовому засіданні касаційну скаргу ОСОБА_1

на рішення Господарського суду Одеської області

у складі судді Рогої Н. В.

від 07.02.2023 та

на постанову Південно-західного апеляційного господарського суду

у складі колегії суддів: Таран С. В., Богатир К. В., Поліщук Л. В.

від 16.08.2023

за позовом ОСОБА_1

до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Успенська 17"

треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Укрфінанс груп", ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , ОСОБА_25 , ОСОБА_26 , ОСОБА_27

про визнання недійсним рішення, припинення юридичної особи шляхом ліквідації, призначення ліквідаційної комісії, призначення голови ліквідаційної комісії, встановлення строку ліквідації, встановлення строку заявлення вимог кредиторів,

Розпорядженням заступника керівника апарату - керівника секретаріату Касаційного господарського суду № 29.2-02/3137 від 01.11.2023 призначено проведення повторного автоматизованого розподілу справи № 916/3574/21 у зв`язку із запланованою відпусткою судді Вронської Г. О.

Згідно із протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи (касаційної скарги, апеляційної скарги, заяви) між суддями від 01.11.2023 для розгляду справи № 916/3574/21 визначено колегію суддів Касаційного господарського суду у наступному складі: головуючий - Губенко Н. М., судді: Бакуліна С. В., Кондратова І. Д.

ІСТОРІЯ СПРАВИ

1. Короткий зміст позовних вимог

ОСОБА_1 звернувся до Господарського суду Одеської області з позовом до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Успенська 17", в якому з урахуванням заяви про уточнення позовних вимог (вх.№20392/22 від 21.09.2022) просив: - визнати недійсним рішення зборів співвласників будинку за адресою: АДРЕСА_1 , оформлене протоколом проведення зборів 09.04.2016 (дата складання протоколу 10.04.2016), по всіх питаннях порядку денного; - припинити юридичну особу - Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Успенська 17" в примусовому порядку шляхом її ліквідації та призначити ліквідаційну комісію з ліквідації Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Успенська 17" у складі ОСОБА_29, ОСОБА_1 , ОСОБА_28 ; призначити головою ліквідаційної комісії Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Успенська 17" ОСОБА_29 ; - встановити строк ліквідації Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Успенська 17" у два місяці з дня оприлюднення рішення про ліквідацію Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Успенська 17" в порядку, передбаченому законодавством України станом на момент виконання рішення про ліквідацію Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Успенська 17" та встановити строк заявлення кредиторами своїх вимог до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Успенська 17" у два місяці з дня оприлюднення повідомлення про рішення щодо припинення шляхом ліквідації Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Успенська 17".

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що при створенні Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Успенська 17" було допущено низку істотних порушень чинного законодавства, а саме: відсутні достеменні докази того, що участь в установчих зборах брали саме власники квартир, розташованих у будинку АДРЕСА_2 ; неможливо достовірно визначити загальну площу будинку, яка повинна бути врахована при підрахунку голосів, та спосіб такого підрахунку; результат голосування зазначено друкарським засобом, що унеможливило власноручне засвідчення особою, яка брала участь у зборах, свого волевиявлення та надало можливість маніпулювати дійсними результатами голосування; наданих державному реєстратору документів не було достатньо для проведення державної реєстрації відповідача; установчими зборами було протиправно вирішено питання обрання членів правління об`єднання, які належать до виключної компетенції загальних зборів співвласників; створення юридичної особи - відповідача не було спрямоване на належне утримання та використання спільного майна співвласників, натомість мало на меті виключно забезпечення комерційних інтересів одного із співвласників - ОСОБА_2 .

2. Стислий виклад обставин справи, встановлених судами першої та апеляційної інстанцій

ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_3 .

21.03.2016 відбулось засідання ініціативної групи зі скликання і проведення установчих зборів об`єднання співвласників багатоквартирного будинку за адресою: АДРЕСА_2 .

Рішенням засідання ініціативної групи, оформленим протоколом №1 від 21.03.2016, вирішено:

- утворити ініціативну групу зі скликання та проведення установчих зборів об`єднання співвласників багатоквартирного будинку за адресою: АДРЕСА_2 у складі: ОСОБА_2 , ОСОБА_15 , ОСОБА_1 , ОСОБА_30 та ОСОБА_31 ;

- скликати установчі збори об`єднання співвласників багатоквартирного будинку 09.04.2016 о 13:00 та провести відповідну підготовчу роботу до них (а саме: з`ясувати склад співвласників багатоквартирного будинку; скласти список власників квартир і нежилих приміщень багатоквартирного будинку; підготувати повідомлення про проведення установчих зборів, яке вручити кожному власнику під розписку; місцем проведення установчих зборів встановити адресу: АДРЕСА_4 ; в порядок денний установчих зборів включити питання: про обрання голови та секретаря зборів; про створення об`єднання співвласників багатоквартирного будинку та затвердження його назви; про затвердження статуту об`єднання співвласників багатоквартирного будинку; про обрання керівних органів (голову правління, правління і ревізійної комісії) об`єднання співвласників багатоквартирного будинку; про визначення осіб, уповноважених подати документи для державної реєстрації об`єднання співвласників багатоквартирного будинку), а також запропонувати назву об`єднання співвласників багатоквартирного будинку - "Успенська-17" та підготувати проект статуту даного об`єднання;

- встановити, що наступні засідання ініціативної групи скликаються за ініціативою будь-кого із представників ініціативної групи та вважаються правомочними у разі присутності не менше як половини представників.

09.04.2016 відбулися установчі збори Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Успенська 17", які оформлені протоколом №1 зборів співвласників багатоквартирного будинку за місцезнаходженням: АДРЕСА_2 (дата оформлення протоколу 10.04.2016) з порядком денним: обрання голови та секретаря зборів; створення об`єднання співвласників багатоквартирного будинку та затвердження його назви; затвердження статуту об`єднання співвласників багатоквартирного будинку; обрання голови правління, правління та ревізійної комісії об`єднання співвласників багатоквартирного будинку; надання повноважень представникам установчих зборів по здійсненню державної реєстрації об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Успенська 17".

Рішенням установчих зборів, оформленим протоколом №1 від 09.04.2016 (дата фактичного складення - 10.04.2016), одноголосно вирішено:

- обрати головою зборів ОСОБА_2 , секретарем зборів - ОСОБА_32 ;

- створити об`єднання співвласників багатоквартирного будинку по АДРЕСА_2 , та затвердити його назву - "Успенська 17";

- затвердити статут Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Успенська 17" у запропонованій редакції;

- обрати головою правління об`єднання ОСОБА_2 , правління об`єднання у складі: ОСОБА_33 , ОСОБА_34 , а також ревізійну комісію об`єднання у складі: ОСОБА_35 , ОСОБА_36 та ОСОБА_1 ;

- уповноважити ОСОБА_2 підготувати, підписати та подати всі необхідні документи для державної реєстрації об`єднання.

Згідно із протоколом №1 від 09.04.2016 загальна кількість співвласників багатоквартирного будинку - 47 осіб; загальна площа всіх квартир та нежитлових приміщень багатоквартирних будинків - 3148,84 м2; у зборах взяли участь особисто та/або через представників співвласники в кількості 24 осіб, яким належать квартири та/або нежитлові приміщення багатоквартирного будинку загальною площею - 1928,21 м2.

11.04.2016 проведено державну реєстрацію Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Успенська 17", про що до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань внесено запис №0057918.

Відповідно до технічного паспорта на квартирний житловий будинок за адресою: АДРЕСА_2 , виготовленого Комунальним підприємством "Бюро технічної інвентаризації" Одеської міської ради станом на 28.03.2016, житлова площа вказаного будинку складає 1371,1 кв. м, а площа нежитлових приміщень - 690,1 кв. м.

Аналогічна інформація щодо житлової площі та площі нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку за адресою: АДРЕСА_2 міститься також і у листі Комунального підприємства "Бюро технічної інвентаризації" Одеської міської ради №470815,63 від 04.04.2016, адресованому члену ініціативної групи зі скликання і проведення установчих зборів об`єднання співвласників багатоквартирного будинку за вказаною адресою. Крім того, у даному листі також зазначено про те, що у цьому житловому будинку всього 28 квартир (загальна площа яких складає 2271 кв. м) та 3 нежитлових приміщення (загальна площа яких складає 690,1 кв. м).

Отже, загальна площа всіх квартир та нежитлових приміщень у будинку АДРЕСА_2 станом на 04.04.2016 складала 2961,1 кв. м (загальна площа квартир + загальна площа нежитлових приміщень, а саме: 2271 кв. м + 690,1 кв.м = 2961,1 кв.м).

3. Короткий зміст рішення суду першої інстанції та постанови суду апеляційної інстанції

Рішенням Господарського суду Одеської області від 07.02.2023 у справі № 916/3574/21 у задоволенні позову відмовлено повністю.

Постановою від 16.08.2023 Південно-західний апеляційний господарський суд залишив без змін рішення Господарського суду Одеської області від 07.02.2023 у справі № 916/3574/21.

Рішення суду першої інстанції та постанова апеляційного господарського суду мотивовані тим, що:

- сам ОСОБА_1 як у первісній редакції позову, так і у поданій ним в подальшому до суду першої інстанції уточненій позовній заяві зазначає, що в установчих зборах брали участь власники квартир та нежитлових приміщень загальною площею 1771,36 кв. м, тобто самим позивачем визнається факт прийняття оскаржуваного ним рішення правомочними зборами, оскільки площа у розмірі 1771,36 кв. м становить більше половини загальної площі всіх квартир та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку за адресою: АДРЕСА_2 (2961,1 кв. м х 50% = 1480,55 кв. м). Сама по собі обставина помилкового зазначення у протоколі №1 від 09.04.2016 про те, що загальна площа всіх квартир та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку складає 3148,84 кв.м, жодним чином не спростовує факту прийняття оскаржуваного рішення правомочними зборами та достатньою кількістю голосів;

- доводи позивача про те, що результат голосування зазначено друкарським засобом, що унеможливило власноручне засвідчення особою, яка брала участь у зборах, свого волевиявлення та надало можливість маніпулювати дійсними результатами голосування, є безпідставними, оскільки проставлення співвласниками, які брали участь в установчих зборах, своїх власноручних підписів навпроти графи "за" належним чином підтверджує відповідне волевиявлення особи. Жодних доказів на підтвердження того, що такі підписи були проставлені замість співвласників, які голосували "за" прийняття рішення з питань порядку денного установчих зборів, будь-якими іншими особами, тобто є підробленими, позивачем до суду подано не було;

- посилання позивача на наявність інших недоліків оформлення протоколу №1 від 09.04.2016 (зокрема, не зазначення щодо окремих співвласників ідентифікуючих ознак правовстановлюючих документів, які підтверджують їх право власності на квартири) до уваги не приймаються, оскільки наявність відповідних правовстановлюючих документів та їх реквізити відображені у наявних в матеріалах справи листі Комунального підприємства "Бюро технічної інвентаризації" Одеської міської ради станом №470550.67.16 від 29.03.2016, адресованому члену ініціативної групи зі скликання і проведення установчих зборів об`єднання співвласників багатоквартирного будинку за адресою: АДРЕСА_2 , а також в інформаційній довідці з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно №55767481 від 23.03.2016, сформованої щодо вказаного багатоквартирного будинку. При цьому у будь-якому разі наявність певних недоліків у протоколі жодним чином не призводить до виникнення безумовних підстав для скасування оскаржуваних позивачем рішень установчих зборів, адже ним не доведено недостатності голосів для прийняття відповідного рішення та жодним чином не спростовано наявності волевиявлення співвласників, що проголосували, з урахуванням наявності підписів навпроти кожного питання у відповідній графі протоколу;

- ОСОБА_1 був членом ініціативної групи зі скликання і проведення установчих зборів об`єднання співвласників багатоквартирного будинку за адресою: АДРЕСА_2 , у зв`язку з чим останній у складі відповідної групи мав можливість забезпечити належну організацію роботи по створенню об`єднання, у тому числі і щодо формування та оформлення відповідного протоколу із зазначенням у ньому всіх необхідних та достовірних вихідних даних (переліку квартир/нежитлових приміщень, їх площі, списку співвласників, правовстановлюючих документів тощо);

- поведінка позивача у вигляді ініціювання створення об`єднання співвласників багатоквартирного будинку за адресою: АДРЕСА_2 , що зумовило входження останнього до складу ініціативної групи, на яку було покладено функції зі скликання і проведення установчих зборів, та подальше (більше ніж через 6 років після цього) оскарження прийнятого на цих зборах рішення, яке супроводжується наміром припинити юридичну особу - відповідача шляхом ліквідації, з підстав порушення визначеного законом порядку створення об`єднання співвласників багатоквартирного будинку, не може кваліфікуватися як добросовісна;

- у матеріалах справи відсутні та позивачем не подано жодного належного, у розумінні приписів статті 76 Господарського процесуального кодексу України, доказу на підтвердження невизнання Об`єднанням співвласників багатоквартирного будинку "Успенська 17" прав ОСОБА_1 як співвласника. Докази функціонування відповідача всупереч інтересам співвласників, у тому числі і позивача, також відсутні;

- позивач хоча і посилається на наявність певних порушень, допущених під час скликання та проведення установчих зборів, однак при цьому не обґрунтовує, яким чином визнання недійсним рішення цих зборів та припинення відповідача шляхом ліквідації призведе до відновлення його прав та яких саме, між тим відсутність порушеного права у позивача зумовлює прийняття рішення про відмову у задоволенні позову незалежно від інших встановлених судом обставин;

- ні рішення установчих зборів, ні існування юридичної особи - Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Успенська 17" не порушує прав або правомірних інтересів позивача на управління об`єднанням співвласників багатоквартирного будинку, при цьому ОСОБА_1 , вказуючи у позовній заяві на порушення своїх прав при створенні відповідача, фактично обґрунтовує свій інтерес у припиненні існування цієї юридичної особи шляхом скасування юридичної підстави її створення;

- доводи позивача про те, що державна реєстрація Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Успенська 17" була проведена за відсутності необхідних документів, є необґрунтованими, адже наявні у матеріалах справи копії внутрішнього опису документів реєстраційної справи №1_556_057918 та опису документів, що надаються юридичною особою державному реєстратору для проведення реєстраційної дії "Державна реєстрація новоутвореної шляхом заснування юридичної особи" від 11.04.2016 свідчать про те, що державному реєстратору було подано комплект документів, який відповідає переліку, передбаченому частиною 1 статті 17 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань" (у редакції, чинній на момент проведення відповідної реєстраційної дії);

- беручи до уваги те, що вимоги позивача спрямовані виключно на скасування юридичної підстави створення об`єднання співвласників багатоквартирного будинку та на припинення останнього, а не на захист прав та охоронюваних законом інтересів ОСОБА_1 , відсутні правові підстави для задоволення позову у даній справі.

4. Короткий зміст вимог касаційної скарги. Узагальнені доводи касаційної скарги. Доводи інших учасників справи

У касаційній скарзі скаржник просить скасувати рішення Господарського суду Одеської області від 07.02.2023 і постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 16.08.2023 та ухвалити нове рішення про задоволення позову.

На виконання вимог пункту 5 частини 2 статті 290 Господарського процесуального кодексу України, в касаційній скарзі зазначено, що підставою касаційного оскарження судових рішень у справі № 916/3574/21 є неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права за наявності виключних випадків, передбачених пунктами 3 та 4 частини 2 статті 287 Господарського процесуального кодексу України.

Так, ОСОБА_1 зазначає, що відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування пункту 4 розділу 3 Порядку державної реєстрації об`єднань співвласників багатоквартирного будинку, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 1521 від 11.10.2002, за відсутністю додатку 2 до нього (документів для проведення державної реєстрації).

Також скаржник викладає обставини справи та перелік правових норм, які, на його думку, неправильно застосовані/порушені судами першої та апеляційної інстанцій, з подальшим посиланням на наявність випадків, передбачених пунктами 3 та 4 частини 3 статті 310 Господарського процесуального кодексу України. ОСОБА_1 стверджує, що частина документів, на підставі яких судами зроблені певні висновки, містять суттєві розбіжності та протирічать один одному, їх копії засвідчені неуповноваженими особами; судом безпідставно відхилені клопотання про витребування доказів, про призначення судово-будівельної експертизи, тощо.

5. Позиція Верховного Суду

Відповідно до статті 55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом.

Відповідно до статті 15 Цивільного кодексу України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Згідно з частиною 1 статті 16 Цивільного кодексу України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Згідно з частиною 1 статті 2 Господарського процесуального кодексу України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

У частині 2 статті 4 Господарського процесуального кодексу України зазначається, що юридичні особи та фізичні особи - підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням.

Отже, зазначені норми закону визначають об`єктом захисту порушене, невизнане або оспорюване право чи цивільний інтерес. Підставою для звернення до суду є наявність порушеного права і таке звернення здійснюється особою, котрій це право належить, і саме з метою його захисту. Тобто правом на звернення до суду за захистом наділена особа у разі порушення, невизнання або оспорювання її прав, свобод чи інтересів.

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. У свою чергу суд має перевірити доводи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, у тому числі щодо матеріально-правового інтересу у спірних відносинах, і у разі встановлення порушеного права з`ясувати чи буде воно відновлене у заявлений спосіб.

Позов може бути задоволений лише у випадку встановлення факту порушення, не визнання або оспорення відповідачем (відповідачами) прав, свобод чи інтересів позивача. Відсутність обставин, які підтверджували б наявність порушення права особи, за захистом якого вона звернулася, є підставою для відмови у задоволенні такого позову.

Спірні правовідносини у цій справі виникли між співвласником багатоквартирного будинку та створеним у цьому будинку об`єднанням співвласників багатоквартирного будинку.

Позивач, звертаючись до суду у цій справі, просить суд визнати недійсними рішення установчих зборів співвласників будинку за адресою: АДРЕСА_1 , оформлене протоколом проведення зборів 09.04.2016 (дата складання протоколу 10.04.2016), що стосуються створення Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Успенська 17" та питань, пов`язаних з його створенням (затвердження назви, статуту, обрання органів управління об`єднання тощо).

Отже, виходячи з положень статей 15, 16 Цивільного кодексу України, статей 2, 4 Господарського процесуального кодексу України позивач, який звертається до суду з позовом про визнання недійсним рішення установчих зборів об`єднання співвласників багатоквартирного будинку, що стосується створення такого об`єднання, має обґрунтувати, а суд, у свою чергу, має встановити, яким чином це рішення порушує права та/або інтереси позивача.

Правові та організаційні засади створення, функціонування, реорганізації та ліквідації об`єднань власників жилих та нежилих приміщень багатоквартирного будинку, захисту їхніх прав та виконання обов`язків щодо спільного утримання багатоквартирного будинку визначені Законом України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку".

Відповідно до визначення термінів, що містяться у статті 1 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку", Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку - це юридична особа, створена власниками квартир та/або нежитлових приміщень багатоквартирного будинку для сприяння використанню їхнього власного майна та управління, утримання і використання спільного майна.

Співвласники багатоквартирного будинку - власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку.

Відповідно до частини 1 статті 4 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" об`єднання створюється для забезпечення і захисту прав співвласників та дотримання їхніх обов`язків, належного утримання й використання спільного майна, забезпечення своєчасного надходження коштів для сплати всіх платежів, передбачених законодавством та статутними документами.

Порядок створення Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку та скликання і проведення установчих зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку визначені у статті 6 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку", відповідно до якої об`єднання може бути створено лише власниками квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку (багатоквартирних будинках).

Для створення об`єднання скликаються установчі збори. Скликання установчих зборів здійснюється ініціативною групою, яка складається не менш як з трьох власників квартир або нежилих приміщень.

Повідомлення про проведення установчих зборів направляється ініціативною групою не менше ніж за 14 днів до дати проведення установчих зборів в письмовій формі і вручається кожному співвласнику під розписку або шляхом поштового відправлення (рекомендованим листом).

Установчі збори веде голова зборів, який обирається більшістю голосів присутніх співвласників або їх представників. Кожний співвласник (його представник) під час голосування має кількість голосів, пропорційну до частки загальної площі квартири або нежитлового приміщення співвласника у загальній площі всіх квартир та нежитлових приміщень, розташованих у багатоквартирному будинку.

Рішення вважається прийнятим, якщо за нього проголосувало більше половини загальної кількості усіх співвласників.

За змістом частини першої статті 14 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" співвласник має право: брати участь в управлінні об`єднанням у порядку, визначеному цим Законом і статутом об`єднання; обирати та бути обраним до складу статутних органів об`єднання; знайомитися з протоколами загальних зборів, робити з них виписки; одержувати в установленому порядку інформацію про діяльність об`єднання; вимагати від статутних органів захисту своїх прав та дотримання співвласниками правил добросусідства; одержувати в установленому статутом порядку інформацію про діяльність асоціації.

Аналіз зазначених норм закону свідчить про те, що здійснення права на створення об`єднання співвласників багатоквартирного будинку, на участь в управлінні об`єднанням належить власникам квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному житловому будинку, тобто співвласникам багатоквартирного будинку.

Як встановили суди попередніх інстанцій та уже зазначалось по тексту цієї постанови, за результатами проведення 09.04.2016 установчих зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Успенська 17" були прийняті рішення про створення об`єднання співвласників багатоквартирного будинку, про затвердження статуту об`єднання, про обрання органів управління об`єднання та про надання повноважень представнику установчих зборів на здійснення державної реєстрації об`єднання.

Отже, рішення, прийняті 09.04.2016 на установчих зборах Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Успенська 17", безпосередньо стосуються питань створення об`єднання співвласників багатоквартирного будинку як юридичної особи.

Верховний Суд у постановах від 22 червня 2021 року у справі № 910/9672/20, від 11 серпня 2021 у справі № 920/1245/20, від 31 серпня 2021 року у справі № 925/753/20, від 07 жовтня 2021 року у справі № 909/1393/19, від 07 вересня 2022 року у справі № 910/8311/20, від 10 листопада 2022 року у справі № 925/524/21 дійшов висновків про те, що позовні вимоги про визнання недійсним рішення установчих зборів об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (про створення такого об`єднання як юридичної особи) спрямовані на припинення вже створеного об`єднання співвласників багатоквартирного будинку, а не на захист прав та/або охоронюваних інтересів позивача.

Ні рішення установчих зборів, ні статут, ні існування юридичної особи об`єднання співвласників багатоквартирного будинку не порушує прав та/або інтересів позивача, що звертається з таким позовом, а позивачі, звертаючись до суду з таким позовом та посилаючись у позовній заяві на порушення своїх прав при створенні об`єднання співвласників багатоквартирного будинку фактично обґрунтовують свій інтерес у припиненні існування такої юридичної особи, що вказує на відсутність підстав для визнання недійсним рішення установчих зборів об`єднання співвласників багатоквартирного будинку про створення у багатоквартирному будинку такого об`єднання.

Відповідно до частини 4 статті 236 Господарського процесуального кодексу України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Як вбачається, суди першої та апеляційної інстанцій при вирішенні спору у цій справі та ухваленні оскаржуваних рішень врахували зазначені висновки Верховного Суду, що відповідає вимогам частини 4 статті 236 Господарського процесуального кодексу України.

Врахувавши зазначені висновки Верховного Суду, суди дійшли правильного висновку про те, що заявлені у цій справі позовні вимоги про визнання недійсними рішень установчих зборів об`єднання співвласників багатоквартирного будинку про створення такого об`єднання за своєю метою фактично спрямовані на припинення вже створеного об`єднання, а не на захист прав та/або охоронюваних законом інтересів позивача.

При цьому, судами попередніх інстанцій встановлено, що позивач був членом ініціативної групи зі скликання і проведення установчих зборів об`єднання співвласників багатоквартирного будинку за адресою: АДРЕСА_2 .

Також суди попередніх інстанцій встановили, що державна реєстрація Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Успенська 17" проведена 11.04.2016.

Позов у цій справі про визнання недійсними установчих зборів об`єднання співвласників багатоквартирного будинку та скасування державної реєстрації такого об`єднання був поданий у листопаді 2021 року.

Отже, станом на дату звернення позивача з позовом у цій справі Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Успенська 17" існувало більше як 5 років та станом на час перегляду цієї справи Верховним Судом це об`єднання продовжує існувати.

Позовна вимога щодо визнання недійсними рішень установчих зборів юридичної особи (об`єднання співвласників багатоквартирного будинку), яка створена у відповідному порядку на захист інтересів співвласників будинку, існує та здійснює свою діяльність (з квітня 2016 року), за період свого існування, набувши відповідних прав і обов`язків, не призведе до поновлення прав і законних інтересів позивача у цій справі. Швидше за все такий позов буде свідчити про втручання суду в діяльність об`єднання співвласників багатоквартирного будинку, порушення інтересів інших його співвласників, волевиявлення яких було спрямовано саме на створення об`єднання співвласників багатоквартирного будинку, затвердження його статуту, обрання його органів тощо, порушуватиме принцип пропорційності - справедливої рівноваги (балансу) між інтересами усіх співвласників і інтересами позивача, що є недопустимим (подібний висновок міститься у пункті 5.32 постанови Верховного Суду від 06.07.2022 у справі № 910/2396/20, у пункті 100 постанови Верховного Суду від 07.09.2022 у справі № 910/8311/20).

Крім того, Верховний Суд зазначає про те, що інтереси окремого власника можуть не збігатися з інтересами інших співвласників багатоквартирного будинку. Тому, вирішуючи питання щодо ефективності обраного позивачем способу захисту, суд має враховувати баланс інтересів усіх співвласників та самого об`єднання співвласників багатоквартирного будинку, уникати зайвого втручання в питання створення і діяльності об`єднання співвласників багатоквартирного будинку, які вирішуються виключно установчими зборами співвласників.

Такі висновки Верховного Суду містяться у постановах від 07 вересня 2022 року у справі № 910/8311/20, від 10 листопада 2022 року у справі № 925/524/21.

З огляду на викладене Верховний Суд погоджується з висновком судів про те, що задоволення судом даного позову, що направлений на припинення діяльності створеної юридичної особи, фактично буде свідчити про втручання суду у діяльність Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку та призведе до порушення інтересів інших його співвласників, що є недопустимим.

Суди попередніх інстанцій вирішуючи спір у цій справі правильно врахували зазначені вище висновки Верховного Суду та встановили, що позивач не довів ні обставин порушення його прав та/або інтересів самим фактом створення Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Успенська 17", а також правомірності та законності свого інтересу у ліквідації юридичної особи - об`єднання співвласників багатоквартирного будинку, не обґрунтував співмірності балансу своїх прав, прав і законних інтересів інших співвласників багатоквартирного будинку, які не вимагають припинення відповідача.

Водночас касаційна скарга не містить жодних аргументів та заперечень щодо висновків судів обох інстанцій стосовно недоведення позивачем факту порушення спірними рішеннями установчих зборів його прав як співвласника багатоквартирного будинку.

З огляду на викладене, Верховний Суд погоджується з висновком судів попередніх інстанцій про недоведення позивачем факту порушення спірними рішеннями установчих зборів його прав як співвласника багатоквартирного будинку та про відсутність підстав для задоволення позову.

Разом з тим, враховуючи відсутність порушення спірними установчими зборами об`єднання співвласників багатоквартирного будинку прав та інтересів позивача, що є самостійною підставою для відмови в позові, у Верховного Суду відсутні підстави для формування висновку щодо застосування пункту 4 розділу 3 Порядку державної реєстрації об`єднань співвласників багатоквартирного будинку, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 1521 від 11.10.2002.

Крім того, перевіривши у межах доводів та вимог касаційної скарги наявність підстави касаційного оскарження судових рішень, передбаченої пунктом 4 частини 2 статті 287 Господарського процесуального кодексу України, щодо скасування оскаржуваних судових рішень відповідно до пунктів 3, 4 частини 3 статті 310 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд вважає за необхідне зазначити таке.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (частина 4 статті 13 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідно до статті 14 Господарського процесуального кодексу України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у господарських справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів (частина 4 статті 74 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідно до частини 1 статті 81 Господарського процесуального кодексу України учасник справи у разі неможливості самостійно надати докази вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений в частинах другій та третій статті 80 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

Згідно з частинами 2, 4 статті 80 Господарського процесуального кодексу України позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви (частина 2). Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу (частина 4).

Суд першої інстанції, відмовляючи у задоволенні клопотань позивача про витребування доказів, виходив з того, що клопотання заявлені з пропуском визначеного процесуальним законом строку, і жодних поважних причин пропуску цього строку заявником зазначено не було.

З огляду на викладене, колегія суддів вважає обґрунтованим висновок суду першої інстанції інстанції про те, що клопотання позивача щодо витребування доказів, не підлягали задоволенню.

Разом з тим, відповідно до частин 1 та 3 статті 269 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

Приписи частини 3 статті 269 Господарського процесуального кодексу України передбачають наявність таких критеріїв, які є обов`язковою передумовою для вирішення питання про прийняття судом апеляційної інстанції додаткових доказів, а саме "винятковість випадку" та "причини, що об`єктивно не залежать від особи".

Така обставина (відсутність обґрунтування, в чому полягає винятковість випадку неподання зазначених доказів до суду першої інстанції) виключає можливість прийняття апеляційним господарським судом додаткових доказів у порядку статті 269 Господарського процесуального кодексу України (постанови Верховного Суду від 21.06.2023 у справі № 822/1736/18, від 31.08.2021 у справі №914/1725/19, від 15.12.2020 у справі №925/1052/19, від 21.04.2021 у справі №906/1179/20).

Прийняття судом апеляційної інстанції додаткових документів на стадії апеляційного провадження, за відсутності визначених статтею 269 Господарського процесуального кодексу України підстав для їх прийняття, тобто без наявності належних доказів неможливості їх подання суду першої інстанції з причин, що не залежали від заявника, фактично порушує принцип рівності всіх учасників судового процесу перед законом і судом, адже у такому випадку суд створює одному учаснику справи більш сприятливі, аніж іншому умови в розгляді конкретної справи.

Суд апеляційної інстанції, відмовляючи у задоволенні клопотання позивача про витребування доказів, встановив, що під час розгляду даної справи місцевим господарським судом позивач звернувся з клопотанням про витребування доказів з пропуском визначеного процесуальним законом строку, будь-яких поважних причин пропуску цього строку заявником зазначено не було.

Водночас, апеляційний господарський суд зазначив, що позивач при зверненні із клопотанням про витребування доказів до суду апеляційної інстанції будь-яким чином не підтвердив існування об`єктивно непереборних обставин, які заважали йому своєчасно порушити питання про витребування доказів під час розгляду даної справи.

В свою чергу витребування судом апеляційної інстанції додаткових доказів за відсутності обґрунтування, в чому полягає винятковість випадку неподання зазначених доказів до суду першої інстанції виключає можливість прийняття апеляційним господарським судом таких доказів у порядку статті 269 Господарського процесуального кодексу України.

Таким чином, суд апеляційної інстанції обґрунтовано відхилив клопотання про витребування доказів.

Щодо клопотання позивача про призначення судово-будівельної експертизи, суд апеляційної інстанції обґрунтовано виходив з такого.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (частина 4 статті 13 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідно до частини 1 статті 118 Господарського процесуального кодексу України право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку.

Заяви, скарги і документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом (частина 2 статті 118 Господарського процесуального кодексу України).

Згідно із частинами 1, 2 статті 119 Господарського процесуального кодексу України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Ухвалою Південно-західного апеляційного господарського суду від 11.05.2023 роз`яснено учасникам справи про їх право в строк до 26.05.2023 подати до суду будь-які заяви чи клопотання з процесуальних питань, оформлені відповідно до статті 170 Господарського процесуального кодексу України, разом з доказами направлення копій таких заяв чи клопотань іншим учасникам справи. Попереджено учасників справи про наслідки подання письмових заяв чи клопотань без додержання вимог частини 1 та 2 статті 170 Господарського процесуального кодексу України або не у строк, встановлений судом, у вигляді їх повернення заявникові без розгляду.

Клопотання про призначення судової експертизи позивачем до суду апеляційної інстанції подано 28.06.2023, тобто поза межами строку встановленого судом.

У судовому засіданні 28.06.2023 представник позивача заявив усне клопотання про поновлення строку на подання клопотання про призначення судової експертизи.

Суд апеляційної інстанції відмовив у задоволенні клопотання про поновлення строку на подання клопотання про призначення судової експертизи, а клопотання позивача про призначення судової експертизи залишив без розгляду, що відповідає положенням частини 2 статті 118 Господарського процесуального кодексу України.

Враховуючи викладене, доводи скаржника про те, що апеляційний господарський суд необґрунтовано відхилив клопотання про призначення експертизи не знайшли свого підтвердження.

Інші доводи, наведені у касаційній скарзі, фактично зводяться до незгоди з висновками судів попередніх інстанцій стосовно оцінки доказів і встановлених на їх підставі обставин, та спрямовані на доведення необхідності переоцінки цих доказів та встановленні інших обставин у тому контексті, який, на думку скаржника, свідчить про наявність підстав для задоволення позову.

При цьому колегія суддів звертається до правового висновку, викладеного у постанові Великої Палати Верховного Суду від 16.01.2019 у справі №373/2054/16-ц, де відзначено, якщо порушень порядку надання та отримання доказів у суді першої інстанції апеляційним судом не встановлено, а оцінка доказів зроблена як судом першої, так і судом апеляційної інстанцій, то суд касаційної інстанції не наділений повноваженнями втручатися в оцінку доказів.

6. Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

Пунктом 1 частини 1 статті 308 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд касаційної інстанції за результатами розгляду касаційної скарги має право залишити судові рішення судів першої інстанції та апеляційної інстанції без змін, а скаргу - без задоволення.

Суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо судове рішення, переглянуте в передбачених статтею 300 цього Кодексу межах, ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права. Не може бути скасоване правильне по суті і законне рішення з одних лише формальних міркувань (стаття 309 Господарського процесуального кодексу України).

З огляду на наведене Верховний Суд дійшов висновку про необхідність залишення касаційної скарги без задоволення, а рішення суду першої інстанції та постанови суду апеляційної інстанції без змін через відсутність передбачених процесуальним законом підстав для їх скасування.

7. Судові витрати

Судовий збір за подання касаційної скарги в порядку статті 129 Господарського процесуального кодексу України покладається на скаржника.

Керуючись статтями 300, 301, 308, 309, 314, 315, 317 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Касаційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

2. Рішення Господарського суду Одеської області від 07.02.2023 та постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 16.08.2023 у справі № 916/3574/21 залишити без змін.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий Н. М. Губенко

Судді С. В. Бакуліна

І. Д. Кондратова