УХВАЛА

м. Київ

09.11.2023Справа № 910/13957/23

Господарський суд міста Києва у складі судді Пукшин Л.Г., розглянувши заяву Приватного акціонерного товариства «Київський електровагоноремонтний завод» про відвід судді

у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "КБК БІЛД" (08154, Київська область, м. Боярка, вул. Гоголя, 50, кв. 8, ідентифікаційний код: 44552371)

до Приватного акціонерного товариства "Київський електровагоноремонтний завод" (03049, м. Київ, вул. Ползунова, буд. 2, ідентифікаційний код: 004580247)

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача Товариство з обмеженою відповідальністю "Будівельне товариство Колорит Рембуд" (03193, м. Київ, вул. Луценка, 10; ідентифікаційний код: 43537572).

про стягнення 497 195,77 грн,

Без повідомлення (виклику) учасників справи

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «КБК БІЛД» звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Приватного акціонерного товариства «Київський електровагоноремонтний завод» про стягнення 497 195,77 грн.

Позовні вимоги мотивовані невиконанням відповідачем зобов`язань на суму 497 195,77 грн за укладеними між відповідачем та Товариством з обмеженою відповідальністю «Будівельне підприємство Колорит Рембуд» Договорами підряду №090/12/3 від 09.11.2020 на суму 49 743,40 грн; №040/12/10 від 24.09.2020 на суму 49 807,28 грн; №040/12/7 від 28.09.2020 на суму 49 874,77 грн; №04012/6 від 27.09.2020 на суму 49 857,05 грн; №040/12/3 від 29.09.2020 на суму 49 803,74 грн; №040/12/2 від 29.09.2020 на суму 49 805,04 грн; №040/12/1 від 28.09.2020 на суму 49 528,63 грн; №041121 від 29.09.2020 на суму 49 359,80 грн; №040/12/4 від 24.09.2020 на суму 49 533,28 грн; №040/12/5 від 25.09.2020 на суму 49 882,78 гривень, які були відступлені позивачу на підставі Договору про відступлення прав вимоги від 14.01.2022.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 08.09.2023 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.

04.10.2023 до відділу діловодства суду представником Приватного акціонерного товариства "Київський електровагоноремонтний завод" подано клопотання про призначення у справі №910/13957/23 судової будівельно-технічної експертизи.

У підготовчому засіданні 08.11.2023 суд у відповідності до частини 4, 5 статті 233 Господарського процесуального кодексу України, постановив ухвалу, яка занесена до протоколу судового засідання, про відмову у задоволенні клопотання відповідача про призначення експертизи та оголосив перерву в підготовчому засіданні до 22.11.2023.

09.11.2023 через загальний відділ діловодства суду представником Приватного акціонерного товариства "Київський електровагоноремонтний завод" подано заяву про відвід судді Пукшин Л.Г. від розгляду справи №910/13957/23.

Розглянувши подану заяву, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до частини 1 статті 39 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі.

Частиною 2 статті 39 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Як вбачається з поданої заяви, відповідач обґрунтовує її наявністю обставин, які викликають обґрунтований сумнів у неупередженості та об`єктивності судді з огляду на відмову у задоволенні суддею клопотання про призначення експертизи, не зважаючи на той факт, що відповідачем у судовому засіданні 08.11.2023 повідомлено про огляд об`єктів, але через встановлення факту невиконання робіт на покрівлі заводоуправління представники ТОВ «КБК БІЛД» та ТОВ «БУДІВЕЛЬНЕ ПІДПРИЄМСВО КОЛОРИТ РЕМБУД» відмовилось від підписання акту, що вказує на необхідність проведення експерти та встановлення даного факту експертним шляхом.

Підстави для відводу (самовідводу) судді визначені статтями 35, 36 Господарського процесуального кодексу України.

Головна мета відводу - гарантування безсторонності суду, зокрема, щоб запобігти упередженості судді (суддів) під час розгляду справи. Безумовно, сторони можуть побоюватися, що суддя є небезстороннім, але вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.

Саме тому не може бути підставою для відводу судді заява, яка містить тільки припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними і допустимими доказами.

Відповідно до частини 1 статті 35 ГПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Отже, з огляду на нормативний зміст пункту 5 частини першої статті 35 Господарського процесуального кодексу України відвід судді може бути заявлений й з інших підстав, відмінних від перелічених у пунктах 1, 2, 3, 4 частини першої цієї самої статті. У будь-якому разі оцінюватися має саме те, чи викликають певні обставини розумний сумнів у неупередженості або об`єктивності судді у стороннього спостерігача.

При цьому, стандарт безсторонності ґрунтується, насамперед, на тому, що судді мають розглядати справи на основі фактів та згідно з законом, без жодних обмежень, неналежного впливу, спонукання, тиску, погроз чи втручань, прямих чи непрямих, з будь-чийого боку або з будь-якої причини. Також неупередженість стосується способу мислення або ставлення суду до питань і сторін у конкретній справі. Тож слово "неупереджений" передбачає виключення (усунення) розумних та обґрунтованих сумнівів щодо упередженості судді, як реальної, так і суб`єктивної.

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини обґрунтованість підстав для надання висновку щодо безсторонності суду для мети пункту 1 статті 6 Конвенції має встановлюватися згідно з:

- "об`єктивним критерієм", який передбачає, що встановлення наявності упередженості суду (суддів) має бути визначено окремо від поведінки судді, тобто має бути з`ясовано, чи існують очевидні факти, що можуть поставити під сумнів його безсторонність. Тим часом вирішальною є саме наявність відповідних обставин, підтверджених належними та допустимими доказами, які свідчать про обґрунтованість сумніву в неупередженості суду, а позиція зацікавленої сторони є важливою, але не вирішальною.

- "суб`єктивним критерієм", який вимагає оцінки реальних дій окремого судді під час розгляду конкретної справи і тільки після встановлення фактів у поведінці судді, які можна кваліфікувати як прояв упередженості, можливо поставити під сумнів його безсторонність. Тому особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів іншого.

Таким чином, для підтвердження порушення (або можливого порушення) суддею принципу неупередженості, заявнику потрібно довести наявність відповідних зазначених вище суб`єктивних та/або об`єктивних елементів стандарту неупередженості.

При цьому, не може бути підставою для відводу судді заява, яка містить тільки припущення про наявність відповідних обставин, не підтверджених належними, достовірними й допустимими доказами.

Водночас, надаючи оцінку обґрунтованості заяви про відвід, судом враховано те, що окрім переліку обставин, які є безумовними підставами для відводу судді, у процесуальному законі також зазначені й виняткові випадки, за яких заявлення відводу a priori не може бути підставою для застосування цього процесуального інституту.

Зокрема, відповідно до частини четвертої статі 35 Господарського процесуального кодексу України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

У поданій заяві про відвід не наведено фактів прояву суддею Пукшин Л.Г. поведінки, яка б свідчила про її упередженість чи небезсторонність у цій справі, а доводи, викладені в заяві, зводяться до незгоди сторони з процесуальними рішеннями судді.

Згідно практики Європейського суду з прав людини, принцип рівності сторін - у розумінні «справедливого балансу» між сторонами - вимагає, щоб кожній стороні надавалася розумна можливість представити справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно другої сторони. (п. 33 Рішення у справі «Dombo Beheer B.V. v. The Netherlands» від 27.10.1993 (Заява №14448/88) та п. 38 Рішення у справі «Ankerl v. Switzerland» від 23.10.1996 (Заява №17748/91)).

Право може вважатися ефективним, тільки якщо зауваження сторін насправді «заслухані», тобто належним чином вивчені судом (п.33 Рішення ЄСПЛ по справі «Dulaurans c. France» (заява №34553/97)).

Приймаючи до уваги все вищевикладене в сукупності, суд не вбачає підстав для визнання відводу Приватного акціонерного товариства «Київський електровагоноремонтний завод» обґрунтованим, оскільки наведені заявником доводи, в розумінні процесуального закону, не можуть бути підставою для відводу судді.

Відповідно до ч. 2 ст. 39 Господарського процесуального кодексу України питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Згідно з ч. 3 ст. 39 Господарського процесуального кодексу України, якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 32 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Керуючись статтями 35, 39, 234 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва,

УХВАЛИВ:

1. Визнати заяву Приватного акціонерного товариства «Київський електровагоноремонтний завод» про відвід судді Пукшин Л.Г. від розгляду справи №910/13957/23 необґрунтованою.

2. Заяву Приватного акціонерного товариства «Київський електровагоноремонтний завод» про відвід судді передати для визначення судді в порядку, встановленому ч. 1 ст. 32 Господарського процесуального кодексу України.

3. Ухвала набирає чинності 09.11.2023 та оскарженню не підлягає.

Суддя Пукшин Л.Г.