УХВАЛА

м. Київ

13.11.2023Справа № 910/3015/23
Господарський суд міста Києва у складі судді Спичака О.М. розглянувши

Заяву Дочірнього підприємства ІНФОРМАЦІЯ_1"

про розстрочення виконання рішення суду

у справі № 910/3015/23

За позовом ІНФОРМАЦІЯ_2

до Дочірнього підприємства ІНФОРМАЦІЯ_1"

про стягнення ІНФОРМАЦІЯ_3

Без виклику представників сторін

ВСТАНОВИВ:

27.02.2023 до Господарського суду міста Києва надійшла позовна заява ІНФОРМАЦІЯ_2 з вимогами до Дочірнього підприємства ІНФОРМАЦІЯ_1" про стягнення ІНФОРМАЦІЯ_4 штрафу.

Рішенням Господарського суду міста Києва від 10.05.2023 позов задоволено частково.

Закрито провадження у справі в частині позовних вимог про стягнення з Дочірнього підприємства ІНФОРМАЦІЯ_1" суми основного боргу у розмірі ІНФОРМАЦІЯ_5

Стягнуто з ІНФОРМАЦІЯ_1" на користь ІНФОРМАЦІЯ_2 пеню у розмірі ІНФОРМАЦІЯ_6. В іншій частині позову відмовлено. Повернуто з ІНФОРМАЦІЯ_9 на користь ІНФОРМАЦІЯ_2 судовий збір у розмірі ІНФОРМАЦІЯ_7

Постановою Північного апеляційного господарського суду від 17.10.2023, Апеляційну скаргу задоволено частково; рішення Господарського суду міста Києва від 10.05.2023 змінено та викладено у наступній редакції:

"1. Позов задовольнити частково.

2. Закрити провадження у справі в частині позовних вимог про стягнення з Дочірнього підприємства ІНФОРМАЦІЯ_1" суми основного боргу у розмірі ІНФОРМАЦІЯ_5

3. Стягнути з ІНФОРМАЦІЯ_1" (АДРЕСА_1) на користь ІНФОРМАЦІЯ_2 (АДРЕСА_2) пеню у розмірі 1 ІНФОРМАЦІЯ_8.

4. В іншій частині позову відмовити.

5. Повернути з ІНФОРМАЦІЯ_9 на користь ІНФОРМАЦІЯ_2 (АДРЕСА_2) судовий збір у розмірі ІНФОРМАЦІЯ_10., сплачений за платіжною інструкцією НОМЕР_1

10.11.2023 від боржника до Господарського суду міста Києва надійшла заява про розстрочення виконання рішення суду.

Дослідивши матеріали заяви, суд дійшов висновку про наявність підстав для повернення її без розгляду, зважаючи на наступне.

Відповідно до статті 331 Господарського процесуального кодексу України, за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання; заява про встановлення або зміну способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення розглядається у десятиденний строк з дня її надходження у судовому засіданні з повідомленням учасників справи.

Приписами пункту 1 частини 1 статті 170 Господарського процесуального кодексу України, визначено загальні вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання, заперечення, де передбачено, що будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити: 1) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву, клопотання або заперечення, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), вказівку на статус фізичної особи - підприємця (для такої фізичної особи), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Проте, заява Дочірнього підприємства ІНФОРМАЦІЯ_1" про розстрочення виконання рішення суду таких відомостей не містить.

У частині 2 статті 170 Господарського процесуального кодексу України, визначено, що письмова заява, клопотання чи заперечення підписується заявником або його представником. До заяви, скарги, клопотання чи заперечення, що подається на стадії виконання судового рішення, у тому числі в процесі здійснення судового контролю за виконанням судових рішень, додаються докази їх надсилання (надання) іншим учасникам справи (провадження) з урахуванням положень статті 42 цього Кодексу.

Крім того, частиною 4 статті 170 Господарського процесуального кодексу України визначено, що суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Відповідно до частин 5, 6, 7, 8 статті 42 Господарського процесуального кодексу України, документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів). Якщо цим Кодексом передбачено обов`язок учасника справи щодо надсилання копій документів іншим учасникам справи, такі документи в електронній формі можуть направлятися з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а в разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету - у паперовій формі листом з описом вкладення. Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним підписом учасника справи (його представника).

У пункті 29 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи визначено, що у разі подання до суду документів в електронній формі учасник зобов`язаний у випадках, визначених процесуальним законодавством, надати доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

У випадку, коли інший учасник справи відповідно до внесених ідентифікаційних даних про нього має зареєстрований Електронний кабінет, функціонал Електронного суду в автоматичному режимі надає суду та учаснику справи доказ надсилання до Електронних кабінетів інших учасників справи поданих до суду документів.

Згідно із пунктом 36 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи після надсилання засобами Електронного суду документів (у тому числі процесуальних документів, письмових та електронних доказів тощо) особа може у власному Електронному кабінеті відслідковувати рух та стан розгляду таких документів у суді або в органі та установі системи правосуддя. Відомості про доставку документа, його реєстрацію та інші відомості щодо розгляду справ відповідно до наявних технічних можливостей підсистем ЄСІТС надсилаються в автоматичному режимі до Електронного кабінету користувача, від імені якого подано документи. У випадку надання користувачем електронної довіреності інформація про результати розгляду документів надсилається до Електронного кабінету довірителя та повіреного (повірених).

Відповідно до інструкції, що міститься у Електронному суді, надсилання документів іншим учасникам здійснюється на етапі підписання документів, які відправляються до суду. На кроці «Підписати та відправити», після підписання, якщо хоч одна із сторін має кабінет Електронного суду та було вказано РНОКПП/ЄДРПОУ в розділі "Відповідач" або "Інші учасники", з`являється додаткове вікно надсилання документів до Електронних кабінетів інших сторін.

Також інструкцією визначено, що наявна можливість зняти відмітки (пункт 1) або натиснути кнопку «ПРОПУСТИТИ» (пункт 2). В такому випадку документи не будуть надіслані до електронного кабінету сторони, а будуть відправлені одразу в суд. Натисніть «НАДІСЛАТИ» (пункт 3) для доставлення документів до Електронних кабінетів відмічених сторін. Квитанції про доставлення будуть прикріплені до заяви та надіслані до суду.

Такі приписи згаданих норм мають на меті забезпечення, як конституційних засад змагальності сторін та рівності усіх учасників процесу перед законом і судом (п. п. 2, 4 ч. 3 ст. 129 Конституції України), так і аналогічних приписів ст. 7 Господарського процесуального кодексу України.

Принцип рівності сторін у процесі вимагає, щоб кожній стороні надавалася розумна можливість представляти справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно другої сторони (п. 87 Рішення у справі «Салов проти України» від 06.09.2005 року).

У Рішенні у справі «Надточий проти України» від 15.05.2008 року зазначено, що принцип рівності сторін передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом.

Враховуючи вищезазначене, а також те, що серед доданих до заяви про розстрочення виконання рішення не міститься, а ні доказів надсилання заяви засобами поштового зв`язку у паперовій формі, а ні квитанції про доставку документів в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, керуючись ст. 170, ч. 2 ст. 232, ст.ст. 233, 234, 331 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Заяву Дочірнього підприємства ІНФОРМАЦІЯ_1" про розстрочення виконання рішення суду повернути заявнику без розгляду.

2. Згідно з ч. 1 ст. 235 Господарського процесуального кодексу України дана ухвала набирає законної сили негайно з моменту її підписання та може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги до Північного апеляційного господарського суду протягом 10 днів з дня її підписання.

Суддя О.М. Спичак