ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
УХВАЛА

08 листопада 2023 року м. ХарківСправа № 922/4260/23

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Пономаренко Т.О.

розглянувши клопотання представника Фермерського господарства «Кегичівське» (вх.№29749 від 01.11.2023) про залишення позовної заяви без розгляду у справі

за позовом Лозівської окружної прокуратури (64601, Харківська обл., Лозівський р-н, м. Лозова, вул. Богданівська, 17; код ЄДРПОУ: ) в інтересах держави, в особі Лозівської міської ради Харківської області (64602, Харківська обл., Лозівський р-н, м. Лозова, вул. Ярослава Мудрого, 1; )
до Фермерського господарства «Кегичівське» (62405, Харківська обл., Харківський р-н, с. Кутузівка, вул. Шкільна, 6; )
про повернення земельної ділянки
за участю представників:

прокуратури не з`явився;

позивача не з`явився;

відповідача Щеглова Д.С., ордер ВВ №1034544 від 16.10.2023.

ВСТАНОВИВ:

03.10.2023 Лозівська окружна прокуратура в інтересах держави, в особі Лозівської міської ради Харківської області звернулась до Господарського суду Харківської області з позовною заявою до Фермерського господарства «Кегичівське», в якій просить суд:

- зобов`язати Фермерське господарство «Кегичівське» повернути Лозівській міській раді Харківської області земельну ділянку з кадастровим номером::15:036:0036 площею 30 кв.м. не пізніше, ніж за 10 днів, звільнити її від будівлі, фундаменту та ін., а також при необхідності здійснити рекультивацію земельної ділянки;

- стягнути з відповідача судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 2684,00 грн.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 11.10.2023 прийнято позовну заяву (вх. №4260/23 від 03.10.2023) Лозівської окружної прокуратури в інтересах держави, в особі Лозівської міської ради Харківської області до Фермерського господарства «Кегичівське» про повернення земельної ділянки до розгляду та відкрито провадження у справі №922/4260/23 за правилами загального позовного провадження. Підготовче провадження і призначити підготовче засідання на 08 листопада 2023 року о 10:20.

01.11.2023 до суду від представника Фермерського господарства «Кегичівське» надійшло клопотання (вх.№29749 від 01.11.2023) про залишення позовної заяви без розгляду.

В обґрунтування вказаного клопотання представник Фермерського господарства «Кегичівське» зазначає, що прокурор не обґрунтував належним чином наявність у нього повноважень для звернення із цим позовом до суду замість Лозівської міської ради. Лозівська міська рада зазначена другим позивачем, але її уповноважена особа не підписувала позов. Відсутність у Лозівської міської ради коштів на судовий збір не свідчить про неналежне виконання нею повноважень та не може бути підставою для передачі її повноважень прокурору. Відповідно наявні підстави для залишення позовної заяви без розгляду передбачені п. 1 ч. 1 ст. 226 ГПК України (Постанова КГС ВС від 28.04.2021 р. у справі № 922/3219/20).

У підготовче засідання 08.11.2023 представники Лозівської окружної прокуратури та Лозівської міської ради Харківської області не з`явились.

Представник Фермерського господарства «Кегичівське» у підготовчому засіданні 08.11.2023 підтримував клопотання (вх.№29749 від 01.11.2023) про залишення позовної заяви без розгляду та просив задовольнити вказане клопотання.

Розглянувши клопотання представника Фермерського господарства «Кегичівське» (вх.№29749 від 01.11.2023) про залишення позовної заяви без розгляду, суд виходить з наступного.

Відповідно до вимог п.3 ч.1 ст.131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Відповідно до ч.З,4 ст.53 ГПК України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 174 цього Кодексу.

Отже, прокурор може представляти інтереси держави у суді у виключних випадках, які прямо передбачені законом. Розширене тлумачення випадків (підстав) для представництва прокурором інтересів держави у суді не відповідає принципу змагальності, який є однією з засад правосуддя (п. 3 ч. 2 ст. 129 Конституції України).

Відповідно до ст.23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній заяві (заяві) самостійно визначає, в чому полягає порушення інтересів держави, та обґрунтовує необхідність їх захисту, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі прокурор набуває статусу позивача.

Аналіз ч.3 ст.23 Закону України "Про прокуратуру" дає підстави стверджувати, що прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках:

1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження;

2) у разі відсутності такого органу.

У першому випадку прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює його неналежно.

"Нездійснення захисту" має прояв в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень - він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається.

"Здійснення захисту неналежним чином" має прояв в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, яка проте є неналежною.

У постанові Касаційного господарського суду Верховного суду № 905/120/19 від 17.12.2020 визначено, що виключно з метою встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави в суді у випадку, якщо захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, прокурор має право отримувати інформацію, яка на законних підставах належить цьому суб`єкту, витребовувати та отримувати від нього матеріали та їх копії.

У разі встановлення ознак адміністративного чи кримінального правопорушення прокурор зобов`язаний здійснити передбачені законом дії щодо порушення відповідного провадження.

Верховний Суд звертає увагу на те, що захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень. При цьому, щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює у судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимогам закону не здійснює захисту або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом, і які є підставами для звернення прокурора до суду.

Прокурор не може вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати належного суб`єкта владних повноважень, який може і бажає захищати інтереси держави.

Бездіяльність компетентного органу (нездійснення захисту інтересів держави) означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню, тощо.

Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва. Якщо прокурору відомі причини такого не звернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові. Але якщо з відповіді зазначеного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим (пункт 43 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18).

Так, як зазначено у позовній заяві, на підставі договору оренди землі від 28.12.2002, укладеного між Виконкомом Лозівської міської ради та ФГ «Кегичівське», у користування останнього передано земельну ділянку з кадастровим номером :15:036:0036, площею 30 кв.м. для будівництва та обслуговування будівель торгівлі.

Після закінчення строку дії договору земельна ділянка з кадастровим номером :15:036:0036 ФГ «Кегичівське» не передавалась, акт приймання-передачі не складався.

Про незвільнення земельної ділянки свідчить те, що у провадженні СВ Лозівського РВП ГУНП в Харківській області перебувало кримінальне провадження №0000007 від 20.01.2022 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 197-1 КК України, за фактом самовільного будівництва споруди на самовільно зайнятій земельній ділянці.

З матеріалів справи вбачається, що Лозівська окружна прокуратура звернулася листом від 23.05.2023 № 61-1857вих-23 до Лозівської міської ради Харківської області щодо вжиття заходів на усунення порушень, в якому зазначено, що після закінчення строку дії договору ФГ «Кегичівське» не виконало свого обов`язку щодо повернення земельної ділянки, унаслідок чого подальше її використання для потреб суспільства та держави є неможливим, а тому вбачаються правові підстави для повернення земельної ділянки у судовому порядку .

У відповідь на зазначений лист прокурора Лозівською міською радою Харківської області листом від 26.06.2023 № 2603/02-13-7 повідомлено про не вжиття заходів щодо усунення порушень, із посиланням на відсутність коштів на сплату судового збору. При цьому, запропоновано окружній прокуратурі самостійно пред`явити до суду позов в інтересах Лозівської міської ради Харківської області.

Вказані обставини свідчать про нездійснення Лозівською міською радою Харківської області протягом значного періоду захисту порушених інтересів держави та наявність передбачених ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» підстав для їх представництва в суді, у зв`язку з чим прокурор і звертається до суду з даним позовом.

Враховуючи наявну бездіяльність органу, уповноваженого державою на здійснення функцій розпорядника земель комунальної власності у спірних правовідносинах, Лозівською окружною прокуратурою листом відповідно до ст. 23 ЗУ «Про прокуратуру» попередньо, до звернення з позовом до суду, повідомлено про це Лозівську міську раду Харківської області.

При цьому, сам факт не звернення до суду органу, уповноваженого державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах (навіть за відсутності підтвердження обставин щодо неможливості такого звернення), надає прокурору підстави для захисту інтересів держави та звернення до суду з відповідним позовом

Аналогічних висновків дійшла Велика Палата Верховного Суду у постанові від 15.10.2019 у справі №903/129/18 (пункт 6.43.).

Слід зазначити, що Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) звертав увагу на участь прокурора в суді на боці однієї зі сторін як на обставину, що може впливати на дотримання принципу рівності сторін. Оскільки прокурор або посадова особа з аналогічними функціями, пропонуючи задовольнити або відхилити скаргу, стає противником або союзником сторін у справі, його участь може викликати в однієї зі сторін відчуття нерівності (рішення у справі "Ф. В. проти Франції").

Необхідність захисту інтересів держави в цій справі полягає в необхідності захисту інтересів територіальної громади міста Лозова, яка відповідно до статті 13 Конституції України є власником землі, та відповідно до ст. 83 ЗК України - суб`єктом права комунальної власності на спірну земельну ділянку, адже самовільне, за відсутності законних підстав, використання.

Враховуючи бездіяльність Лозівської міської рад, за наявності в неї реальної можливості та визначених законом підстав як уповноваженого розпорядника земель комунальної власності, право якого порушено, для звернення до суду з даною позовною заявою, прокурор не замінює Лозівську міську раду, а звертається з даним позовом на законних підстава, оскільки без такого звернення інтереси держави залишаються незахищеними.

За таких обставин, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні клопотання представника Фермерського господарства «Кегичівське» (вх.№29749 від 01.11.2023) про залишення позовної заяви без розгляду.

На підставі статей 2, 42, 46, 226, 233-235 ГПК України, суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання представника Фермерського господарства «Кегичівське» (вх.№29749 від 01.11.2023) про залишення позовної заяви без розгляду відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Повний текст ухвали складено 09.11.2023.

Суддя Т.О. Пономаренко