ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09.11.2023 Справа № 904/3184/22

Господарський суд Дніпропетровської області у складі судді Кеся Н.Б. за участю секретаря судового засідання Мороз В.В.

за позовом Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпровські електромережі", м. Дніпро

до Товариства з обмеженою відповідальністю "ТК Інстайт", м. Київ

про стягнення збитків у розмірі 74 244 грн 45 коп.

Представники:

Від позивача: Мельник К.О., адвокат

Від відповідача: представник не з`явився

СУД ВСТАНОВИВ:

1. Короткий зміст позовних вимог

Акціонерне товариство "ДТЕК Дніпровські електромережі" звернулося до Господарського суду Дніпропетровської області з позовною заявою від 16.09.2022 № б/н, в якій просить стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "ТК Інстайт" збитки у розмірі 74 244 грн 45 коп., завдані позивачу порушенням відповідачем умов п. 6.1.23. договору від 20.03.2020 № 8021-ДнОЭ, укладеного між сторонами, щодо реєстрації податкових накладних № 7 від 16.04.2020 та № 3 від 02.06.2020 після відмови у їх реєстрації контролюючим органом. Позивач стверджує, що через вказані дії відповідача він не отримав право на податковий кредит та зазнав збитків у заявленій сумі.

Витрати позивача зі сплати судового збору в сумі 2 481 грн 00 коп. та витрати на професійну правничу допомогу, розмір яких відповідно до попереднього (орієнтовного) розрахунку судових витрат складає 15 000 грн 00 коп., просить покласти на відповідача.

У поданій позовній заяві викладене клопотання позивача про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження.

2. Процесуальні питання, вирішені судом

Ухвалою суд від 28.09.2022 позовну заяву залишив без руху.

12.10.2022 позивачем до суду подано заяву, відповідно до якої усунені недоліки позовної заяви.

Ухвалою від 18.10.2022 суд прийняв позовну заяву до розгляду, відкрив провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Ухвалою від 16.01.2023 суд вирішив перейти до розгляду справи №904/3184/22 за правилами загального позовного провадження; справу призначено до розгляду у підготовчому засіданні на 07.02.2023.

Ухвалою від 07.02.2003 суд підготовче засідання відклав на 23.02.2023 о 10:40 год.

Ухвалою від 23.02.2023 суд закрив підготовче провадження, справу призначено до розгляду по суті у судовому засіданні на 16.03.2023, із проведенням засідання в режимі відеоконференції за участю представника позивача поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

16.03.2023 судове засідання не відбулося, у зв`язку з перебуванням судді Рудь І.А. на лікарняному.

Після усунення вказаних обставин, ухвалою господарського суду від 21.03.2023 судове засідання призначене на 30.03.2023.

Ухвалою господарського суду від 30.03.2023 розгляд справи відкладений на 18.04.2023.

Ухвалою господарського суду від 18.04.2023 розгляд справи відкладений на 09.05.2023.

09.05.2023 ухвалою суд зупинив провадження у справі №904/3184/22 до закінчення перегляду в касаційному порядку Верховним Судом справи №916/334/22.

16.08.2023 через "Електронний суд" Акціонерне товариство "ДТЕК Дніпровські електромережі" звернулося до суду із клопотання про поновлення провадження у справі, у зв`язку з прийняттям 07.06.2023 Верховним Судом постанови по справі № 916/334/22.

04.09.2023 Акціонерне товариство "ДТЕК Дніпровські електромережі" звернулося до суду з листом щодо призначення повторного автоматизованого розподілу справи.

За повторним розпорядженням керівника апарату від 06.09.2023 року №504 "Щодо призначення повторного автоматизованого розподілу справи", відповідно до пункту 2.3.50 Положення про автоматизовану систему документообігу суду, у зв`язку із перебуванням судді Рудь І.А. на лікарняному, згідно з витягом з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 06.09.2023 для розгляду справи №904/3184/22 призначено суддю - Кеся Н.Б.

07.09.2023 ухвалою суд прийняв справу №904/3184/22 до свого провадження. Поновив провадження у справі №904/3184/22 та призначив підготовче судове засідання на 26.09.2023 о 11:00год.

11.09.2023 через "Електронний суд" Акціонерне товариство "ДТЕК Дніпровські електромережі" звернулося до суду із заявою про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

11.09.2023 ухвалою суд заяву Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпровські електромережі" про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду задовольнив.

26.09.2023 ухвалою суд закрив підготовче провадження та призначив розгляд справи по суті на 19.10.2023 о 11:00год.

19.10.2023 судове засідання не відбулося у зв`язку з тим, що 19.10.2023 з 01:35 год. комп`ютерна програма "Діловодство спеціалізованого суду" не працювала у зв`язку з помилками в базі даних, про що складено Акт №31/23 (арк.с. 201).

19.10.2023 ухвалою суд призначив підготовче засідання на 09.11.2023 на 15:30 год.

Відповідач в судові засідання призначені на 26.09.2023, 19.10.2023 та 09.11.2023 не з`явився.

Поштова кореспонденція направлялась Відповідачу у справі в установленому порядку на адресу, вказану у спеціальному витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань та була повернута до суду з відміткою "адресат відсутній за вказаною адресою" (арк.с. 190-192, 197-200, 206-209).

Відповідно до п.5 частини шостої статті 242 ГПК України днем вручення судового рішення є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, яка зареєстрована у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Враховуючи неявку Відповідача, належним чином сповіщеного про судові засідання, а також те, що матеріали справи містять достатньо документів для його вирішення по суті, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутністю Відповідача.

В судовому засіданні 09.11.2023 проголошено вступну та резолютивну частини судового рішення в порядку ст. 240 ГПК України.

3. Позиції інших учасників справи

Заперечення проти позову від Відповідача не надійшли.

4. Обставини, встановлені судом під час розгляду справи по суті

20.03.2020 року між Акціонерним товариством "ДТЕК Дніпровські електромережі" (далі-Замовник) та Товариством з обмеженою відповідальністю "ТК Інстайт" (далі-Підрядник) укладено Договір №8021-ДнОЭ (далі-Договір).

Відповідно до умов Договору:

1.1. У порядку та на умовах, передбачених цим Договором. Підрядник зобов`язується самотужки і на свій ризик виконати, а Замовник зобов`язується прийняти та сплатити наступні роботи: аварійно-відновлючий ремонт кабельних ліній 6-10кВ у м. Кривий Ріг (далі - Роботи) відповідно до умов цього Договору.

6.1.23. На дату виникнення податкових зобов`язань (або підстав для їх коригування відповідно до Податкового кодексу України) Підрядник складає податкову накладну (розрахунок коригування до податкової накладної) в електронній формі. Реєстрація податкових накладних та розрахунків коригувань до них у випадках, передбачених законодавством, здійснюється підрядником протягом 3-х календарних днів з дати виникнення податкових зобов`язань (підстав для їх коригування відповідно до Податкового кодексу України).

10.1. Даний договір вступає в силу в день його підписання обома сторонами та діє до 31 грудня 2020р., а у випадку неналежного виконання сторонами прийнятих на себе зобов`язань - до повного їх виконання.

Так, під час дії Договору між сторонами були підписані Акт №1 приймання виконаних будівельних робіт за квітень 2020 року на суму 218 527,88 грн, в т.ч. ПДВ - 36 421,31 грн (арк.с. 16-18), Акт №2 приймання виконаних будівельних робіт за травень 2020 року на суму 237 878, 04 грн, в т.ч. ПДВ - 39 646, 34 грн (арк.с. 19-20) та Акт №3 приймання виконаних будівельних робіт за червень 2020 року на суму 207 588, 62 грн, в т.ч. ПДВ - 34 598,10 грн (арк.с. 21-23).

16.04.2020 року Позивач платіжним дорученням № (арк.с. 24) перерахував на рахунок Відповідача 550 643,63 грн, в т.ч. ПДВ - 91 773,94 грн.

Також, з метою здійснення оплати вартості виконаних Робіт за Договором, 09.07.2020 Позивач перерахував на рахунок Відповідача 113 350,90 грн, в т.ч. ПДВ - 18 891,82 грн, що підтверджується платіжним дорученням №1630417 (арк.с. 25).

По даному Договору Відповідачем було направлено та зареєстровано в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - ЄРПН) лише одну податкову накладну на суму 218 527,88 грн, в т.ч. ПДВ - 36 421,31 грн (податкова накладна №6, зареєстрована в ЄРПН 30.04.2020) (арк.с. 26).

Проте, у реєстрації інших двох податкових накладних №7 від 16.04.2020 та №3 від 02.06.2020 Відповідачу було відмовлено контролюючим органом.

Станом на день звернення з даним позовом до суду зазначені податкові накладні не зареєстровані Відповідачем.

Як зазначає Позивач у позові, Відповідач в порушення ст.201 Податкового кодексу України не здійснив реєстрацію податкових накладних №7 від 16.04.2020 та №3 від 02.06.2020 за господарською операцією.

Так, Відповідач встановленого Податковим кодексом України обов`язку щодо реєстрації податкових накладних не виконав.

Таке порушення Відповідача позбавило Позивача права включити суми ПДВ до складу податкового кредиту та, відповідно, скористатись правом на зменшення податкового зобов`язання на суму 74244,45 грн, тобто Позивач поніс збитки.

Таким чином, Відповідач з порушенням вимог пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України не здійснив реєстрацію податкових накладних №7 від 16.04.2020 та №3 від 02.06.2020 за господарською операцією, що одночасно є порушенням умов пункту 6.1.23 договору.

У зв`язку з цим Позивач був позбавлений права включити суми ПДВ до складу податкового кредиту та, відповідно, скористатись правом на зменшення податкового зобов`язання на суму 74244,45 грн, що одночасно призвело до збитків у господарській діяльності Позивача у вигляді збільшення витрат на сплату податків.

5. Норми права та мотиви, з яких виходить господарський суд при прийнятті рішення

Згідно зі статтею 224 ГК України учасник господарських відносин, який порушив господарське зобов`язання або установлені вимоги щодо здійснення господарської діяльності, повинен відшкодувати завдані цим збитки суб`єкту, права або законні інтереси якого порушено.

Під збитками розуміються витрати, зроблені управненою стороною, втрата або пошкодження її майна, а також не одержані нею доходи, які управнена сторона одержала б у разі належного виконання зобов`язання або додержання правил здійснення господарської діяльності другою стороною.

Відповідно до статті 225 ГК України до складу збитків, що підлягають відшкодуванню особою, яка допустила господарське правопорушення, включаються:

- вартість втраченого, пошкодженого або знищеного майна, визначена відповідно до вимог законодавства;

- додаткові витрати (штрафні санкції, сплачені іншим суб`єктам, вартість додаткових робіт, додатково витрачених матеріалів тощо), понесені стороною, яка зазнала збитків внаслідок порушення зобов`язання другою стороною;

- неодержаний прибуток (втрачена вигода), на який сторона, яка зазнала збитків, мала право розраховувати у разі належного виконання зобов`язання другою стороною;

матеріальна компенсація моральної шкоди у випадках, передбачених законом.

Законом щодо окремих видів господарських зобов`язань може бути встановлено обмежену відповідальність за невиконання або неналежне виконання зобов`язань.

Відшкодування збитків є однією із форм або заходів цивільно-правової відповідальності, яка вважається загальною або універсальною саме в силу правил статті 22 ЦК України, оскільки частиною першою визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Тобто порушення цивільного права, яке потягнуло за собою завдання особі збитків, саме по собі є основною підставою для їх відшкодування.

Кредитор, який вимагає відшкодування збитків, має довести: неправомірність поведінки особи; наявність шкоди; причинний зв`язок між протиправною поведінкою та шкодою, що є обов`язковою умовою відповідальності та виражається в тому, що шкода має виступати об`єктивним наслідком поведінки завдавана школи; вина завдавана шкоди, за виключенням випадків, коли в силу прямої, вказівки закону обов`язок відшкодування завданої шкоди покладається на відповідальну особу незалежно від вини. З іншого боку, боржник має право доводити відсутність своєї вини (ст. 614 ЦК України).

Наведені висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30.05.2018 року у справі №750/8676/15-ц.

Для застосування такої міри відповідальності як відшкодування збитків необхідною є наявність усіх чотирьох загальних умов відповідальності, а саме: протиправна поведінка; збитки; причинний зв`язок між протиправною поведінкою та завданими збитками; вина. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає.

Протиправна поведінка особи може виявлятися у прийнятті нею неправомірного рішення або у неправомірній поведінці (діях або бездіяльності). Протиправною у цивільному праві вважається поведінка, яка порушує імперативні норми права або санкціоновані законом умови договору, внаслідок чого порушуються права іншої особи.

Під шкодою (збитками) розуміється матеріальна шкода, що виражається у зменшенні майна потерпілого в результаті порушення належного йому майнового права, та (або) применшенні немайнового блага (життя, здоров`я тощо).

Причинний зв`язок між протиправною поведінкою особи та завданою шкодою є обов`язковою умовою відповідальності, яка передбачає, що шкода стала об`єктивним наслідком поведінки заподіювача шкоди.

Виходячи з наведеного та в силу статті 74 ГПК України, саме на Позивача покладається обов`язок доведення факту спричинення збитків, обґрунтувати їх розмір, довести безпосередній причинний зв`язок між правопорушенням та заподіянням збитків і розмір відшкодування. Важливим елементом доказування наявності збитків є встановлення зв`язку між протиправною поведінкою та збитками потерпілої сторони.

У постанові Верховного суду у складі палати для розгляду справ щодо корпоративних прав та цінних паперів Касаційного господарського суду від 07.06.2023 у справі №916/334/22 висловлено правову позицію про те, що хоча обов`язок відповідача зареєструвати податкову накладну (розрахунок коригування до податкової накладної) є обов`язком платника податку у публічно-правових відносинах, але у разі визначення такого обов`язку у господарському договорі такий обов`язок стає також господарсько-договірним зобов`язанням перед позивачем, і саме невиконання цього обов`язку може завдати покупцю збитків.

Також Об`єднана палата Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду висловилася у постанові від 03.08.2018 у справі №917/877/17 про те, що є прямий причинно-наслідковий зв`язок між бездіяльністю Відповідача щодо виконання визначеного законом обов`язку зареєструвати податкові накладні та неможливістю включення сум ПДВ до податкового кредиту Позивача, а також, відповідно, зменшення податкового зобов`язання на зазначену суму, яка фактично є збитками цієї особи. Отже, наявні усі елементи складу господарського правопорушення.

Таким чином, у аналогічних правовідносинах відсутність факту реєстрації податкової накладної, підтверджена за допомогою належних та допустимих доказів, свідчить про наявність усіх елементів складу господарського правопорушення.

Доказами відсутності реєстрації є дані ЄРПН.

Відповідно до п. 14.1.181 ст. 14 Податкового кодексу України у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин (далі - ПК), податковий кредит - сума, на яку платник податку на додану вартість має право зменшити податкове зобов`язання звітного (податкового) періоду, визначена згідно з розділом V цього Кодексу.

Згідно з п. 198.1 ст. 198 ПК України до податкового кредиту відносяться суми податку, сплачені/нараховані у разі здійснення операцій, зокрема, з придбання або виготовлення товарів (у тому числі в разі їх ввезення на митну територію України) та послуг.

За приписами п. 198.6 ст. 198 ПК України не відносяться до податкового кредиту суми податку, сплаченого (нарахованого) у зв`язку з придбанням товарів/послуг, не підтверджені зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних податковими накладними/ розрахунками коригування до таких податкових накладних чи не підтверджені митними деклараціями, іншими документами, передбаченими п. 201.11 ст. 201 цього Кодексу. У разі коли на момент перевірки платника податку контролюючим органом* суми податку, попередньо включені до складу податкового кредиту, залишаються не підтвердженими зазначеними у абзаці першому цього пункту документами, платник податку несе відповідальність відповідно до цього Кодексу. Податкові накладні, отримані з Єдиного реєстру податкових накладних, є для отримувача товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту. У разі якщо платник податку не включив у відповідному звітному періоді до податкового кредиту суму податку на додану вартість на підставі отриманих податкових накладних, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних, таке право зберігається за ним протягом 365 календарних днів з дати складення податкової накладної. Суми податку, сплачені (нараховані) у зв`язку з придбанням товарів/послуг, зазначені в податкових накладних / розрахунках коригування до таких податкових накладних, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних з порушенням терміну реєстрації, відносяться до податкового кредиту за звітний податковий період, в якому зареєстровано податкові накладні / розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, але не пізніше: ніж через 36ч5 календарних днів з дати складення податкових накладних / розрахунків коригування до таких податкових накладних.

Відповідно до п. 201.1 ст. 201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Пунктом 201.7 ст. 201 ПК України визначено, що податкова накладна складається на кожне повне; або часткове постачання товарів/послуг, а також на суму коштів, що надійшли на поточний рахунок як попередня оплата (аванс).

Згідно з п. 201.10 ст. 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту. Відсутність факту реєстрації платником податку - продавцем товарів/послуг податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних не дає права покупцю на включення сум податку на додану вартість до податкового кредиту та не звільняє продавця від обов`язку включення суми податку на додану вартість, вказаної в податковій накладній, до суми податкових зобов`язань за відповідний звітний період. У разі порушення продавцем товарів/послуг граничних термінів реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних податкової накладної та/або розрахунку коригування покупець/продавець таких товарів/послуг має право додати до податкової декларації за звітний податковий період заяву із скаргою на такого продавця/покупця. Таке право зберігається за ним протягом 365 календарних днів, що настають за граничним терміном подання податкової декларації за звітний (податковий) період, у якому не надано податкову накладну або допущено помилки при зазначенні обов`язкових реквізитів податкової накладної та/або порушено граничні терміни реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних. До заяви додаються копії товарних чеків або інших розрахункових документів, що засвідчують факт сплати податку у зв`язку з придбанням таких товарів/послуг, або копії первинних документів, складених відповідно до Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні", що підтверджують факт отримання таких товарів/послуг.

Обов`язок зі складання та реєстрації податкової накладної у ЄРПН покладено саме на Відповідача, як продавця послуг за Договором підряду №8021-ДнОЗ від 20.03.2020 року в розумінні Податкового кодексу України. І тому саме Відповідач є відповідальним за подання відповідних копій документів та/або пояснень, необхідних для підтвердження законності господарської операції та для реєстрації податкових накладних, а також є відповідальним за оскарження рішень контролюючих органів щодо зупинення/відмови у реєстрації податкових накладних. Відсутність оскарження з боку Відповідача рішення контролюючого органу щодо відмови у реєстрації вищезазначених податкових накладних, фактично унеможливило отримання Позивачем податкового кредиту відповідно до п.198.6 ст.198 ПК України.

Отже, враховуючи наведені норми права та умови укладеного між сторонами договору, а також те, що порушення Відповідача позбавило Позивача права включити суми ПДВ до складу податкового кредиту та, відповідно, скористатись правом на зменшення податкового зобов`язання на суму 74244,45 грн, Позивач поніс збитки.

6. Висновки господарського суду за результатами вирішення спору

Враховуючи викладене, суд вважає, що позовні вимоги є обґрунтованими, підтвердженими належними доказами і тому підлягають задоволенню у повному обсязі.

За результатами вирішення спору судові витрати щодо судового збору у справі покладаються на Відповідача відповідно до ст. 129 ГПК України.

Керуючись статтями 2, 73, 74, 76, 77-79, 86, 91, 129, 233, 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд -

В И Р І Ш И В:

Позов Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпровські електромережі" до Товариства з обмеженою відповідальністю "ТК Інстайт" задовольнити у повному обсязі.

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "ТК Інстайт" (04071, місто Київ, вул.Ярославська, будинок 58, ) на користь Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпровські електромережі" (49107, місто Дніпро, шосе Запорізьке, 22, ) збитки у розмірі 74 244,45 грн та 2481,00 грн судового збору.

Видати наказ після набрання судовим рішенням законної сили.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги до Центрального апеляційного господарського суду в порядку та строки, передбачені статтями 256, 257 ГПК України.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне рішення складено 17.11.2023

Суддя Н.Б. Кеся