РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

18.10.2023Справа № 910/2512/23

Господарський суд міста Києва у складі головуючого судді Літвінової М.Є.

за участю секретаря судового засідання: Лобок К.К.

розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали справи

За позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ЛУЧ"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "ЕНЕРГОБУДКОНСАЛТ"

про стягнення 63 310,24 грн

та за зустрічним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ЕНЕРГОБУДКОНСАЛТ"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "ЛУЧ"

про стягнення 123 589,79 грн.

Представники учасників справи:

Від позивача за первісним (відповідача за зустрічним) позовом: Данілова А.А.;

Від відповідача за первісним (позивача за зустрічним) позовом: Дітковський А.М.

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "ЛУЧ" (далі - позивач) звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "ЕНЕРГОБУДКОНСАЛТ" (далі - відповідач) про стягнення 63 310, 24 грн, з яких: 18 638, 05 грн індекс інфляції, 3 098, 09 грн 3 % річних та пеня у розмірі 41 574, 10 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням відповідачем умов Договору підряду №07-10/21-1 від 07.10.2021 в частині повної та своєчасної оплати за виконанні позивачем роботи, у зв`язку із чим позивач звернуся до суду за захистом своїх прав та законних інтересів.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 07.03.2023 відкрито провадження у справі № 910/2512/23, вирішено здійснювати розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (без проведення судового засідання), встановлено відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву.

31.03.2023 через відділ діловодства Господарського суду міста Києва від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідач заперечив проти заявлених позовних вимог та вказав на те, що позивачем не були виконані у повному обсязі роботи передбачені умовами договору та додатком № 1 протягом строку, який вказаний у додатку, а отже, за доводами відповідача у останнього відсутнє зобов`язання щодо оплати робіт про які зазначає позивач.

31.03.2023 Товариство з обмеженою відповідальністю "ЕНЕРГОБУДКОНСАЛТ" звернулося до Господарського суду міста Києва з зустрічною позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю "ЛУЧ" про стягнення 218 134,08 грн.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 12.04.2023 зустрічну позовну заяву залишено без руху, встановлено спосіб та строк для усунення недоліків зустрічної позовної заяви.

17.04.2023 через систему «Електронний суд» від представника позивача (за первісним позовом) надійшла заява про збільшення розміру позовних вимог, в якій позивач (за первісним позовом) просив суд стягнути з відповідача (за первісним позовом) 532 941, 37 грн, з яких: 347 213, 30 грн сума заборгованості за виконані роботи, 43 246, 83 грн індекс інфляції, 8 634, 09 грн 3 % річних та 133 847, 15 грн пені.

В поданій позивачем (за первісним позовом) заяві про збільшення розміру позовних вимог, останній зазначає, що ним направлялись відповідачу (за первісним позовом) акти виконаних робіт за вересень на загальну суму 347 213, 30 грн, проте відповідач відмовився від підписання вказаних актів.

05.05.2023 через відділ діловодства Господарського суду від представника Товариства з обмеженою відповідальністю «ЕНЕРГОБУДКОНСАЛТ» надійшла заява про усунення недоліків зустрічної позовної заяви, в якій останній уточнив вимоги зустрічної позовної заяви та просив суд стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «ЛУЧ» неустойку у розмірі подвійної облікової ставки НБУ у сумі 123 587, 79 грн.

Обґрунтовуючи зустрічні позовні вимоги, представник Товариства з обмеженою відповідальністю «ЕНЕРГОБУДКОНСАЛТ» зазначив про те, що позивачем за первісним позовом було порушено умови Договору № 07-10/21-1 від 07.10.2021 в частині своєчасного виконання робіт передбачених додатком № 1, у зв`язку з чим нараховано пеню у вказаному вище розмірі.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 23.05.2023 прийнято зустрічний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "ЕНЕРГОБУДКОНСАЛТ" до спільного розгляду з первісним позовом та призначено підготовче засідання на 03.07.2023.

12.06.2023 через систему «Електронний суд» від представника позивача (за первісним позовом) надійшов відзив на зустрічну позовну заяву, в якому позивач (за первісним позовом) вказав на безпідставність зустрічних позовних вимог з підстав того, що роботи, що виконувались Товариством з обмеженою відповідальністю «ЛУЧ» вимагали наявності матеріального забезпечення від замовника та потребували сприяння замовника, підрядник не міг виконувати роботи без здійснення замовником необхідних дій щодо передання належних матеріалів, а отже, за доводами позивача (за первісним позовом) вина останнього у простроченні виконання робіт відсутня.

12.06.2023 через систему «Електронний суд» від представника позивача (за первісним позовом) надійшла заява про зміну предмету позову, в якій останній просить суд стягнути з відповідача (за первісним позовом) 532 941, 37 грн, з яких: 347 213, 30 грн сума заборгованості за виконані роботи, 43 246, 83 грн індекс інфляції, 8 634, 09 грн 3 % річних та 133 847, 15 грн пені.

21.06.2023 через відділ діловодства суду від Товариства з обмеженою відповідальністю "ЛУЧ" надійшла заява про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

27.06.2023 через відділ діловодства суду від представника відповідача (за первісним позовом) надійшла відповідь на відзив на зустрічну позовну заяву, в якій відповідач (за первісним позовом) заперечив проти доводів позивача, викладених у відзиву на зустрічну позовну заяву та зазначив, що про нестачу матеріалів або обладнання позивач (за первісним позовом) не заявляв протягом всього строку дії договору підряду, не повідомляв також про зупинення початих ним робіт у зв`язку з нестачею матеріалів, а тому вважає дані доводи безпідставними та необґрунтованими.

27.06.2023 через відділ діловодства суду від представника відповідача (за первісним позовом) надійшов відзив на заяву про зміну предмету позову (первісного) та заяву про збільшення розміру позовних вимог, в якому відповідач (за первісним позовом) вказав на те, що в поданих заявах позивач (за первісним позовом) просить суд одночасно змінити і предмет і підставу позову та просить відмовити у їх задоволенні.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 03.07.2023 задоволено заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "ЛУЧ" про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

03.07.2023 через систему «Електронний суд» від представника позивача (за первісним позовом) надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Представник позивача за первісним позовом у підготовче засідання 03.07.2023 не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, про дату та час підготовчого засідання був повідомлений належним чином.

Представник відповідача за первісним позовом у підготовчому засіданні 03.07.2023 поклався на розсуд суду щодо клопотання представника Товариства з обмеженою відповідальністю "ЛУЧ" про відкладення розгляду справи.

Судом у підготовчому засіданні 03.07.2023 без виходу до нарадчої кімнати постановлено ухвалу, яка занесена до протоколу судового засідання, про відмову в прийнятті до розгляду заяви про збільшення розміру позовних вимог та про відмову в прийняті до розгляду заяви про зміну предмету позову, оскільки дані заяви спрямовані на одночасну зміну предмету та підстав позову, що є порушенням ч. 3 ст. 46 Господарського процесуального кодексу України. Підготовче засідання відкладено на 19.07.2023.

Представник позивача (за первісним позовом) у підготовчому засіданні 19.07.2023 просив суд відкласти підготовче засідання.

Представник відповідача (за первісним позовом) у підготовчому засіданні 19.07.2023 заперечував проти відкладення підготовчого засідання.

Судом у підготовчому засіданні 19.07.2023 без виходу до нарадчої кімнати постановлено ухвалу, яку занесено до протоколу судового засідання, про задоволення усного клопотання представника позивача (за первісним позовом) та відкладено підготовче засідання на 14.08.2023.

24.07.2023 через систему «Електронний суд» від представника позивача (за первісним позовом) надійшла заява про збільшення розміру позовних вимог.

08.08.2023 через відділ діловодства суду від представника відповідача (за первісним позовом) надійшов відзив на заяву про збільшення розміру позовних вимог.

Представник позивача (за первісним позовом) у підготовчому засіданні 14.08.2023 підтримував заяву про збільшення розміру позовних вимог.

Представник відповідача (за первісним позовом) у підготовчому засіданні 14.08.2023 заперечував проти заяви про збільшення розміру позовних вимог.

Судом у підготовчому засіданні 14.08.2023 постановлено ухвалу, яку занесено до протоколу судового засідання, про відмову в прийнятті заяви про збільшення розміру позовних вимог, оскільки заявником не дотримано вимоги статті 170 Господарського процесуального кодексу України.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 14.08.2023 по справі № 910/2512/23 закрито підготовче провадження та призначено розгляд справи по суті на 06.09.2023.

Представник позивача (за первісним позовом) підтримав заявлені первісні позовні вимоги, заперечив проти заявлених зустрічних позовним вимог.

Представник відповідача (за первісним позовом) у судове засідання 06.09.2023 не з`явився, про дату та час судового засідання був повідомлений належним чином, що підтверджується розпискою про закриття підготовчого провадження та призначення справи по суті від 14.08.2023, яка наявна в матеріалах справи.

Судом у судовому засіданні 06.09.2023 без виходу до нарадчої кімнати постановлено ухвалу, яку занесено до протоколу судового засідання, про оголошення перерви по розгляду справи по суті на 02.10.2023.

Представник відповідача (за первісним позовом) у судовому засіданні 02.10.2023 заперечив проти задоволення первісних позовних вимог, з підстав викладених у відзиві на позовну заяву, підтримав заявлені зустрічні позовні вимоги,

Представник позивача (за первісним позовом) заперечив проти заявлених зустрічних позовних вимог.

Судом у судовому засіданні 02.10.2023 без виходу до нарадчої кімнати постановлено ухвалу, яку занесено до протоколу судового засідання, про оголошення перерви по розгляду справи по суті на 18.10.2023.

Представник позивача (за первісним позовом) у судовому засіданні 18.10.2023 підтримав первісні позовні вимоги, заперечив проти зустрічної позовної заяви.

Представник відповідача (за первісним позовом) у судовому засіданні 18.10.2023 заперечив проти задоволення первісних позовних вимог, підтримав заявлені зустрічні позовні вимоги.

Судом, враховано, що в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі "Смірнова проти України").

Відповідно до Листа Верховного Суду України головам апеляційних судів України № 1-5/45 від 25 січня 2006 року у цивільних, адміністративних і господарських справах перебіг провадження для цілей статті 6 Конвенції розпочинається з моменту подання позову і закінчується винесенням остаточного рішення у справі.

Критерії оцінювання "розумності" строку розгляду справи є спільними для всіх категорій справ (цивільних, господарських, адміністративних чи кримінальних). Це - складність справи, поведінка заявника та поведінка органів державної влади (насамперед, суду). Відповідальність держави за затягування провадження у справі, як правило, настає у випадку нерегулярного призначення судових засідань, призначення судових засідань з великими інтервалами, затягування при передачі або пересиланні справи з одного суду в інший, невжиття судом заходів до дисциплінування сторін у справі, свідків, експертів, повторне направлення справи на додаткове розслідування чи новий судовий розгляд.

Всі ці обставини судам слід враховувати при розгляді кожної справи, оскільки перевищення розумних строків розгляду справ становить порушення прав, гарантованих пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини, а збільшення кількості звернень до Європейського суду з прав людини не лише погіршує імідж нашої держави на міжнародному рівні, але й призводить до значних втрат державного бюджету.

У судовому засіданні 18.10.2023 проголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Заслухавши пояснення представникiв сторiн, розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Господарський суд міста Києва

ВСТАНОВИВ:

07 жовтня 2021 року між Товариством з обмеженою відповідальністю «ЕНЕРГОБУДКОНСАЛТ» (далі - замовник) та Товариством зобмеженою відповідальністю «ЛУЧ» (далі - виконавець) укладено договір № 07-10/21-1 (далі - договір) за умовами якого виконавець зобов`язується власними силами та засобами виконати роботи по монтажу електрообладнання (надалі - роботи) відповідно до умов цього договору, а замовник прийняти належно і якісно виконані роботи та оплатити їх вартість у строки визначені умовами цього Договору.

Об`єкт виконання робіт: Харківська ТЕЦ-3, м. Харків, вул. Енергетична, 3 (надалі -

Об`єкт). Перелік робіт, які виконуються виконавцем визначено у Додатку № 1 до договору (надалі - Додаток № 1). (п.1.1 договору).

За умовами п.1.2 договору ціна Договору складає 2 335 000,00 грн. (Два мільйони

триста тридцять п`ять тисяч гривень, 00 копійок), в тому числі ПДВ 20% - 389 166,67 грн. (Триста вісімдесят дев`ять тисяч сто шістдесят шість гривень, 67 копійок). Вартість кожного виду робіт, які виконуються виконавцем, визначено у Додатку № 1.

Датою початку робіт є дата укладення договору, закінченням виконання робіт є дата прийняття замовником шляхом підписання акту виконаних робіт (п. 2.1 договору).

Відповідно до пунктів 2.2, 2.3 договору строки виконання робіт визначені у додатку № 1 подовжуються у разі: виникнення обставин непереборної сили; затримки фінансування витрат замовника; внесення змін до проектної документації; виникнення інших обставин, що можуть вплинути на строки виконання робіт на строк дії відповідних обставин. замовник може у разі необхідності прийняти рішення про уповільнення темпів виконання робіт (будівництва об`єкта), їх зупинення або прискорення з внесенням відповідних змін у Договір підряду.

Виконавець забезпечує виконання робіт необхідними матеріальними ресурсами, за виключенням матеріалів і обладнання, яке передається замовником виконавцю за відповідними актами (п. 3.1 договору).

За умовами п. 4.1 договору виконавець розпочинає виконання робіт від дати укладення цього договору за умови передачі замовником комплекту затвердженої проектної документації.

Виконані роботи оплачуються за договірною ціною, відповідно до актів виконаних робіт.

Здавання - приймання виконаних робіт оформляється актами виконаних робіт.

Замовник протягом 3-х (трьох) робочих днів з дня одержання від виконавця актів виконаних робіт, підписує їх, або відмовляється від їх підписання з письмовим обґрунтуванням причин відмови. Замовник має право надавати виконавцю попередню оплату для виконання робіт у розмірі, який не може перевищувати 50 відсотків вартості обсягу робіт (пункти 4.2- 4.4 договору).

Як встановлено пунктом 4.5 договору у випадку мотивованої відмови замовника в прийомі робіт сторонами протягом 10 робочих днів складається дефектний акт з переліком недоліків і дефектів та строком їх усунення.

Відповідно до умов п.4.6 договору розрахунки за виконані роботи здійснюються замовником на підставі підписаних сторонами актів виконаних робіт, протягом 5-ти робочих днів від дати підписання акту виконаних робіт.

У разі невиконання або неналежного виконання своїх зобов`язань за цим договором сторони несуть відповідальність у порядку, передбаченому чинним законодавством (п. 7.1 договору).

Пунктом 7.3 договору передбачено, що у разі порушення строків оплати за договором замовник сплачує виконавцю пеню у розмірі подвійної облікової ставки НБУ від несплаченої суми за кожен день прострочення виконання зобов`язання по оплаті.

За умовами пункту 7.4 договору у разі порушення строків виконання робіт за договором виконавець сплачує замовнику штраф у розмірі подвійної облікової ставки НБУ від обсягу невиконаних робіт за кожен день прострочення виконання зобов`язання по виконанню робіт.

Договір вважається укладеним і набирає чинності з моменту його підписання сторонами, скріплення печатками сторін і діє до 31.05.2022, а в частині оплати - до повного виконання обов`язків сторін (п. 10.1 договору).

Додатком № 1 до договору № 07-10/21-1 сторони узгодили наступне:

Вид робітВартість робіт, грн з ПДВСтрок виконання робіт*Документація для виконання робіт
Монтаж кабельної лінії 6, 3кВ (розділ ЕП.КЛ)345 000, 0060 днівПроектна документація «Введення в експлуатацію парового турбогенератору, встановленого на ТЕЦ -3 в м. Харків (технічне переоснащення) за адресою: вул. Енегетична, 3»
Установка обладнання на виводах генератора (розділ ЕМ1)175000, 007 днів
ГРУ-6,3кВ, установка обладнання (розділ ЕМ2)250 000, 0010 днів
Установка трансформаторів в приміщенні МГК (розділ ЕТР1)290 000, 0014 днів
Генератор ТГ - 2. Система незалежного збудження (розділ ЕМ3)370 000, 0060 днів
Генератор ТГ - 2. Система генератора та генераторного вимикача. Монтаж кабелів (розділ ЕМ4)175 000, 00 20 днів
Реконструкція РУВН-6,3кВ, ком. 29, 55, 57, 63, 65 (розділи ЕТР1- ЕТР5)500 000, 0045 днів
Монтаж зборок РТЗО (розділ АТМ.2)230 000, 00 10 днів
Разом2 335 000, 00
*Роботи виконуються за умови наявності обладнання, матеріалів та готовності будівельної частини.

У первісній позовній заяві позивач зазначає, що Товариство з обмеженою відповідальністю «ЛУЧ» на виконання умов укладеного Договору № 07-10/21-1 від 07.10.2021 виконало роботи у відповідності, що підтверджено актами, а саме: Акт №1 за листопад 2021 року від 15.11.2021 на суму 74 682,00грн; Акт №1 за грудень 2021 року на суму 244 788,00грн; Акт №1 за лютий 2022 року на суму 159 750,00грн, Акт №2 за лютий 2022 року на суму 187 000,00 грн, Акт №3 за лютий 2022 року на суму 127 496,60 грн, Акт №1 за травень 2022 року на суму 100 212,00грн; Акт №2 за травень 2022 року на суму 750 00,00грн; Акт №3 за травень 2022 року на суму 54 654,00грн; Акт №4 за травень 2022 року на суму 45 374,80грн; Акт №1 за червень 2022 року на суму 113 750,00грн; Акт №1 за липень 2022 року на суму 155 000,00грн, Акт №1 за серпень 2022 року на суму 161 483,30 грн.

Разом на суму 1 499 190,7 грн, з яких, станом на 01 листопада 2022 року було оплачено вартість робіт лише на суму 1 337 707, 94 грн, заборгованість відповідача за виконані роботи становила 161 483,3 грн, в тому числі:

1 237,40 грн за актом №1 за червень від 22.06.2022 року;

155 000 грн за актом №1 за липень від 22.07.2022 року;

161 483,30 грн за актом №1 за серпень 2022 року.

Товариство з обмеженою відповідальністю "ЛУЧ" звернулось до Господарського суду міста Києва із заявою про видачу судового наказу за вимогою про стягнення з ТОВ "ЕНЕРГОБУДКОНСАЛТ" заборгованості за Договором № 07-10/21-1 від 07.10.2021 у розмірі 156 237,40 грн, в тому числі 1 237, 40 грн за актом №1 за червень від 22.06.2022 року, 155 000 грн за актом №1 за липень від 22.07.2022 року, пені у розмірі 20 859,07 грн, інфляційних втрат у розмірі 4 691,05 грн та 3% річних у розмірі 1238,70 грн.

14.11.2022 Господарським судом міста Києва було видано судовий наказ у справі №910/11929/22 про стягнення з ТОВ "ЕНЕРГОБУДКОНСАЛТ" на користь ТОВ "ЛУЧ" заборгованості в розмірі 156 237, 40 грн пені в розмірі 20 859,07 грн, інфляційних втрат в розмірі 4 691,05 грн, 3% річних в розмірі 1 238,70 грн та витрат по сплаті судового збору в розмірі 248,10 грн (за інфляція, 3 % річних та пеня нараховані з 01.07.2022 по 30.07.2022, та по іншому акту за період з 01.08.2022 по 06.11.2022).

07.01.2023 судовий наказ набрав законної сили та 09.01.2023 був виданий стягувачу.

За виконавчим провадженням № 70731562 (судовий наказ № 910/11929/22 виданий

09.01.2023 року, Господарський суд міста Києва, суддя Нечай О.В.) було здійснено стягнення на користь ТОВ "ЛУЧ" з ТОВ «ЕНЕРГОБУДКОНСАЛТ» заборгованості у розмірі 156 237 (сто п`ятдесят шість тисяч двісті тридцять сім) грн. 40 коп., пеню у розмірі 20 859 (двадцять тисяч вісімсот п`ятдесят дев`ять) грн. 07 коп., інфляційні втрати у розмірі 4 691 (чотири тисячі шістсот дев`яносто одна) грн. 05 коп. 3% річних у розмірі 1 238 (одна тисяча двісті тридцять вісім) грн. 70 коп., 248 (двісті сорок вісім) грн 10 коп.

Ухвалою Господарського суду міста Київа від 17.02.2023 по справі № 910/11929/22 у задоволенні клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "Енергобудконсалт" про поновлення пропущеного строку на подання заяви про скасування судового наказу відмовлено. Заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Енергобудконсалт" про скасування судового наказу від 14.11.2022 у справі № 910/11929/22 повернуто боржнику.

Товариство з обмеженою відповідальністю «ЛУЧ» звернулося до Господарського суду міста Києва із заявою про видачу судового наказу за вимогою про стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю «ЕНЕРГОБУДКОНСАЛТ» заборгованості у сумі 208 665,17 грн., яка виникла у зв`язку з невиконанням боржником умов договору, з яких: 161 483,30 грн за актом №1 за серпень від 12.08.2022 року; 11 775,00 грн. - індексу інфляції, 2004,16 грн. - 3% річних, 33 402,71 грн - пені.

26.01.2023 вказану заяву було задоволено частково та Господарським судом міста

Києва було видано судовий наказ про стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю «ЕНЕРГОБУДКОНСАЛТ» на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ЛУЧ» заборгованість у розмірі 161 483 (сто шістдесят одна тисяча чотириста вісімдесят три) грн. 30 коп. та судовий збір у розмірі 268 (двісті шістдесят вісім) грн. 40 коп.

01.02.2023 через відділ діловодства суду від боржника надійшла заява про скасування судового наказу від 26.01.2023 у справі № 910/1033/23.

В обґрунтування поданої заяви Товариство з обмеженою відповідальністю «ЕНЕРГОБУДКОНСАЛТ» вказало на те, що, ним 31.01.2023 року сплачено у добровільному порядку заборгованість по акту № 1 від 12.08.2022 року за Договором №07-10/21-1 від 07.10.2021 р у сумі 161 483 (сто шістдесят одна тисяча чотириста вісімдесят три) грн. 30 коп. у підтвердження чого останнім було долучено копію платіжного доручення № 4303 від 31.01.2023 на суму 161 483,30 грн.

Ухвалою Господарського суду міста Київа по справі № 910/1033/23 скасовано судовий наказ Господарського суду міста Києва № 910/1033/23 від 26.01.2023 про стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю «ЕНЕРГОБУДКОНСАЛТ» на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ЛУЧ» заборгованості у розмірі 161 483, 30 грн та судового збору у розмірі 268, 40 грн.

Отже, як вказує позивач (за первісним позовом), відповідачем порушено умови Договору №07-10/21-1 від 07.10.2021 в частині повної та своєчасної оплати за виконанні позивачем роботи, у зв`язку із чим позивач звернуся до суду за захистом своїх прав та законних інтересів та просить суд стягнути з відповідача 63 310, 24 грн з яких: 18 638, 05 грн індекс інфляції, 3 098, 09 грн 3% річних та 41 574, 10 грн пені.

Відповідач у відзиві на позовну заяву заперечив проти задоволення первісних позовних вимог та вказав на те, що позивачем не були виконані у повному обсязі роботи передбачені умовами договору та додатком № 1 протягом строку, який вказаний у додатку, а отже, за доводами відповідача у останнього відсутнє зобов`язання щодо оплати робіт про які зазначає позивач.

Товариство з обмеженою відповідальністю «ЕНЕРГОБУДКОНСАЛТ» звернулось до Господарського суду міста Києва з зустрічною позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю «ЛУЧ» (з урахуванням уточнень поданих 05.05.2023) про стягнення неустойки у розмірі подвійної облікової ставки НБУ у розмірі 123 587, 79 грн.

Обґрунтовуючи зустрічні позовні вимоги, представник Товариства з обмеженою відповідальністю «ЕНЕРГОБУДКОНСАЛТ» зазначив про те, що позивачем за первісним позовом було порушено умови Договору № 07-10/21-1 від 07.10.2021 в частині своєчасного виконання робіт передбачених додатком № 1, у зв`язку з чим нараховано пеню у вказаному вище розмірі.

Крім того, у зустрічній позовній заяві Товариство з обмеженою відповідальністю «ЕНЕРГОБУДКОНСАЛТ» вказує на те, що Договором № 07-10/21-1 від 07.10.2021 не передбачено часткове та/або поетапне виконання робіт виконавцем та зазначено, що позивачем за первісним позовом не виконано у повному обсязі жодні роботи, передбачені Додатком № 1 протягом строку узгодженого сторонами, про що свідчать копії актів приймання виконаних будівельних робіт.

Товариство з обмеженою відповідальністю «ЛУЧ» у відзиві на зустрічну позовну заяву, вказав на безпідставність зустрічних позовних вимог з підстав того, що роботи, що виконувались Товариством з обмеженою відповідальністю «ЛУЧ» вимагали наявності матеріального забезпечення від замовника та потребували сприяння замовника, підрядник не міг виконувати роботи без здійснення замовником необхідних дій щодо передання належних матеріалів, а отже, за доводами позивача (за первісним позовом) вина останнього у простроченні виконання робіт у строки, передбачені Додатком № 1 до Договору № 07-10/21-1 від 07.10.2021 відсутня.

Оцінюючи подані сторонами докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, суд дійшов висновку про часткове задоволення первісного позову та задоволення зустрічного позову у повному обсязі, з огляду на наступне.

Проаналізувавши зміст укладеного між сторонами Договору № 07-10/21-1 від 07.10.2021, суд дійшов висновку, що за своєю правовою природою він є договором підряду.

Відповідно до п. 1 частини 2 статті 11 Цивільного кодексу України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, договори та інші правочини.

Частиною 7 статті 179 Господарського кодексу України встановлено, що господарські договори укладаються за правилами, встановленими Цивільним кодексом України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами щодо окремих видів договорів.

Відповідно до частини 1 та 2 статті 837 Цивільного кодексу України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові.

Згідно з ч. 1 ст. 843 Цивільного кодексу України у договорі підряду визначається ціна роботи або способи її визначення.

За умовами частини 1 статті 853 Цивільного кодексу України замовник зобов`язаний прийняти роботу, виконану підрядником відповідно до договору підряду, оглянути її і в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків негайно заявити про них підрядникові. Якщо замовник не зробить такої заяви, він втрачає право у подальшому посилатися на ці відступи від умов договору або недоліки у виконаній роботі.

Тобто, законодавець покладає на підрядника обов`язок виконати роботу, а замовник зобов`язаний її прийняти і оплатити.

Відповідно до ст. 854 Цивільного кодексу України, якщо договором підряду не передбачена попередня оплата виконаної роботи або окремих її етапів, замовник зобов`язаний сплатити підрядникові обумовлену ціну після остаточної здачі роботи за умови, що роботу виконано належним чином і в погоджений строк або, за згодою замовника, - достроково. Підрядник має право вимагати виплати йому авансу лише у випадку та в розмірі, встановлених договором.

Як встановлено пунктом 4.2 договору виконані роботи оплачуються за договірною ціною, відповідно до актів виконаних робіт.

Здавання - приймання виконаних робіт оформляється актами виконаних робіт (п.4.3 договору).

Пунктом 4.5 договору встановлено, що у випадку мотивованої відмови замовника в прийомі робіт сторонами протягом 10 робочих днів складається дефектний акт з переліком недоліків і дефектів та строком їх усунення.

Відповідно до умов п.4.6 договору розрахунки за виконані роботи здійснюються замовником на підставі підписаних сторонами актів виконаних робіт, протягом 5-ти робочих днів від дати підписання акту виконаних робіт.

За умовами п.1.2 договору ціна Договору складає 2 335 000,00 грн. (Два мільйони триста тридцять п`ять тисяч гривень, 00 копійок), в тому числі ПДВ 20% - 389 166,67 грн. (Триста вісімдесят дев`ять тисяч сто шістдесят шість гривень, 67 копійок). Вартість кожного виду робіт, які виконуються виконавцем, визначено у Додатку № 1.

Судом встановлено, що відповідно до актів приймання виконаних будівельних робіт позивач виконав робіт на загальну суму 1 499 190 , 70 грн, що підтверджується актами приймання виконаних робіт, а саме: Акт №1 за листопад 2021 року від 15.11.2021 на суму 74 682,00грн; Акт №1 за грудень 2021 року на суму 244 788,00грн; Акт №1 за лютий 2022 року на суму 159750,00грн, Акт №2 за лютий 2022 року на суму 187 000,00 грн, Акт №3 за лютий 2022 року на суму 127 496,60 грн, Акт №1 за травень 2022 року на суму 100212,00грн; Акт №2 за травень 2022 року на суму 75 000,00грн; Акт №3 за травень 2022 року на суму 54 654,00грн; Акт №4 за травень 2022 року на суму 45 374,80грн; Акт №1 за червень 2022 року на суму 113 750,00грн; Акт №1 за липень 2022 року на суму 155 000,00грн, Акт №1 за серпень 2022 року на суму 161 483,30 грн.

Вказані акти виконаних робіт на загальну суму 1 499 190, 70 грн підписані уповноваженими представниками сторін та скріплені відбитками печаток Товариства з обмеженою відповідальністю «ЛУЧ» та Товариства з обмеженою відповідальністю «ЕНЕРГОБУДКОНСАЛТ».

Як встановлено пунктом 4.4 договору замовник протягом 3-х (трьох) робочих днів з дня одержання від виконавця актів виконаних робіт, підписує їх, або відмовляється від їх підписання з письмовим обґрунтуванням причин відмови. Замовник має право надавати виконавцю попередню оплату для виконання робіт у розмірі, який не може перевищувати 50 відсотків вартості обсягу робіт.

Зважаючи на ті обставини, що відповідач, отримавши від позивача акти виконаних робіт, не надав мотивованої відмови від їх підписання, підписав їх, а тому суд дійшов висновку, що роботи за вказаними актами є прийнятими відповідачем у повному обсязі.

Таким чином, заборгованість відповідача по 2 актам за червень та липень 2022 року у розмірі 156 237, 40 грн підтверджена матеріалами справи.

Суд прийшов до висновку, що відповідач мав сплатити за виконані позивачем роботи по акту № 1 за червень від 22.06.2022 залишок суми 1 237, 40 грн до 29.06.2022 включно; по акту № 1 за липень від 22.07.2022 суму 155 000, 00 грн до 29.07.2022 року включно; по акту № 1 за серпень 2022 суму 161 483, 30 грн до 19.08.2022 року включно.

Судом враховано, що за актом № 1 за серпень 2022 року заборгованість у розмірі 161 483, 30 грн, яка була наявна у відповідача сплачена у січні 2023 року (31.01.2023), що підтверджується платіжним дорученням № 4303.

Матеріали справи не містять доказів сплати відповідачем заборгованості по 3 актам у вищевказані строки, а отже відповідач порушив умови договору № 07-10/21-1 від 07.10.2021 в частині повної та своєчасної оплати.

Щодо стягнення з відповідача 63 310, 24 грн, з яких: 18 638, 05 грн індекс інфляції, 3 098, 09 грн 3 % річних та пеня у розмірі 41 574, 10 грн, суд зазначає наступне.

Частиною 2 статті 530 Цивільного кодексу України встановлено, що якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Зобов`язання, строк (термін) виконання якого визначений вказівкою на подію, яка неминуче має настати, підлягає виконанню з настанням цієї події.

Якщо строк (термін) виконання боржником обов`язку не встановлений або визначений моментом пред`явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання у будь-який час. Боржник повинен виконати такий обов`язок у семиденний строк від дня пред`явлення вимоги, якщо обов`язок негайного виконання не випливає із договору або актів цивільного законодавства.

Відповідно до статті 193 Господарського кодексу України суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться. Кожна сторона повинна вжити усіх заходів, необхідних для належного виконання нею зобов`язання, враховуючи інтереси другої сторони та забезпечення загальногосподарського інтересу.

Зазначене також кореспондується з положеннями статей 525, 526 Цивільного кодексу України.

Стаття 629 Цивільного кодексу України передбачає, що договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Штрафними санкціями у Господарському кодексі України визнаються господарські санкції у вигляді грошової суми (неустойка, штраф, пеня), яку учасник господарських відносин зобов`язаний сплатити у разі порушення ним правил здійснення господарської діяльності, невиконання або неналежного виконання господарського зобов`язання (частина 1 статті 230 Господарському кодексі України).

У відповідності до норм частини 1 статті 549 Цивільного кодексу України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання.

Відповідно до ч. 3 ст. 549 Цивільного кодексу України пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання зобов`язання.

Згідно з статтею 1 Закону України "Про відповідальність за несвоєчасне виконання грошових зобов`язань" платники грошових коштів сплачують на користь одержувачів цих коштів за прострочку платежу пеню в розмірі, що встановлюється за згодою сторін.

Стаття 3 Закону України "Про відповідальність за несвоєчасне виконання грошових зобов`язань" передбачає, що розмір пені, передбачений статтею 1 цього Закону, обчислюється від суми простроченого платежу та не може перевищувати подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла у період, за який сплачується пеня.

Відповідно до частини 6 статті 232 Господарського кодексу України, нарахування штрафних санкцій за прострочення виконання зобов`язання, якщо інше не встановлено законом або договором, припиняється через шість місяців від дня, коли зобов`язання мало бути виконано.

Пунктом 7.3 договору передбачено, що у разі порушення строків оплати за договором замовник сплачує виконавцю пеню у розмірі подвійної облікової ставки НБУ від несплаченої суми за кожен день прострочення виконання зобов`язання по оплаті.

Розрахунок пені виконаний позивачем (за первісним позовом) по акту № 1 за червень 2022 на суму 1237, 40 грн за період з 01.07.2022 по 01.01.2023, по акту № 1 за липень 2022 на суму 155 000, 00 грн за період з 01.08.2022 по 01.01.2023, по акту № 1 за серпень 2022 року на суму 161 483, 40 грн за період з 22.08.2022 по 01.01.2023.

Перевіривши наданий позивачем (за первісним позовом) розрахунок пені, суд дійшов висновку про часткове задоволення позовних вимог в цій частині, оскільки судом враховано періоди нарахування пені, які вже були стягнуті у справі № 910/11929/22 згідно судового наказу від 14.11.2022 та визначено такі періоди нарахування пені акту № 1 за червень 2022 на суму 1237, 40 грн за період з 01.08.2022 по 01.01.2023, по акту № 1 за липень 2022 на суму 155 000, 00 грн за період з 07.11.2022 по 01.01.2023, по акту № 1 за серпень 2022 року на суму 161 483, 40 грн за період з 22.08.2022 по 01.01.2023 та за розрахунком суду сума пені, яка має бути стягнута з відповідача становить 41 572, 40 грн.

Щодо стягнення з відповідача суми інфляційних втрат у розмірі 18 638, 05 грн та 3 % річних у розмірі 3 098, 09 грн, здійснених по акту № 1 за червень 2022 на суму 1237, 40 грн за період з 01.07.2022 по 16.01.2023, по акту № 1 за липень 2022 на суму 155 000, 00 грн за період з 01.08.2022 по 16.01.2023, по акту № 1 за серпень 2022 року на суму 161 483, 40 грн за період з 22.08.2022 по 31.01.2023, суд зазначає наступне.

Відповідно до ст. 625 ЦК України, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Суд перевірив наданий позивачем розрахунок інфляційних втрат та 3% річних і дійшов висновку про часткове задоволення позовних вимог в цій частині, оскільки судом враховано періоди нарахування інфляційних втрат та 3 % річних, які вже були стягнуті у справі № 910/11929/22 згідно судового наказу від 14.11.2022 та визначено такі періоди нарахування інфляційних втрат та 3 % річних по акту № 1 за червень 2022 на суму 1237, 40 грн за період з 01.08.2022 по 16.01.2023, по акту № 1 за липень 2022 на суму 155 000, 00 грн за період з 07.11.2022 по 16.01.2023, по акту № 1 за серпень 2022 року на суму 161 483, 40 грн за період з 22.08.2022 по 31.01.2023 та за розрахунком суду сума інфляційних втрат та 3 % річних, яка має бути стягнута з відповідача становить 14 453, 06 грн та 3 085, 15 грн відповідно.

Таким чином, суд приходить до висновку про часткове задоволення первісних позовних вимог.

Щодо зустрічних позовних вимог Товариства з обмеженою відповідальністю «ЕНЕРГОБУДКОНСАЛТ» про стягнення 123 589, 79 грн, суд зазначає наступне.

Обґрунтовуючи зустрічні позовні вимоги, представник Товариства з обмеженою відповідальністю «ЕНЕРГОБУДКОНСАЛТ» зазначив про те, що позивачем за первісним позовом було порушено умови Договору № 07-10/21-1 від 07.10.2021 в частині своєчасного виконання робіт передбачених додатком № 1, у зв`язку з чим нараховано пеню відповідно до умов договору.

Судом встановлено, що перелік робіт та строки їх виконання закріплені у Додатку № 1 до Договору № 07-10/21-1 від 07.10.2021, а саме:

1 Монтаж кабельної лінії 6, 3кВ (розділ ЕП.КЛ) строк виконання 60 днів; (розрахований термін виконання робіт - 06.12.2021);

2 .Установка обладнання на виводах генератора (розділ ЕМ1) строк виконання 7 днів; (розрахований термін виконання робіт - 14.10.2021);

3. ГРУ-6,3кВ, установка обладнання (розділ ЕМ2) строк виконання 10 днів; (розрахований термін виконання робіт - 17.10.2021);

4. Установка трансформаторів в приміщенні МГК (розділ ЕТР1) строк виконання 14 днів; (розрахований термін виконання робіт - 21.10.2021);

5. Генератор ТГ - 2. Система незалежного збудження (розділ ЕМ3) строк виконання 60 днів; (розрахований термін виконання робіт - 06.12.2021);

6. Генератор ТГ - 2. Система генератора та генераторного вимикача. Монтаж кабелів (розділ ЕМ4) строк виконання 20 днів; (розрахований термін виконання робіт - 27.10.2021);

7.Реконструкція РУВН-6,3кВ, ком. 29, 55, 57, 63, 65 (розділи ЕТР1- ЕТР5) строк виконання 45 днів; (розрахований термін виконання робіт - 21.11.2021);

8. Монтаж зборок РТЗО (розділ АТМ.2) строк виконання 10 днів; (розрахований термін виконання робіт - 17.10.2021).

Датою початку робіт є дата укладення договору, закінченням виконання робіт є дата прийняття замовником шляхом підписання акту виконаних робіт (п. 2.1 договору).

Відповідно до пунктів 2.2, 2.3 договору строки виконання робіт визначені у додатку № 1 подовжуються у разі: виникнення обставин непереборної сили; затримки фінансування витрат замовника; внесення змін до проектної документації; виникнення інших обставин, що можуть вплинути на строки виконання робіт на строк дії відповідних обставин. замовник може у разі необхідності прийняти рішення про уповільнення темпів виконання робіт (будівництва об`єкта), їх зупинення або прискорення з внесенням відповідних змін у Договір підряду.

За умовами пункту 7.4 договору у разі порушення строків виконання робіт за договором виконавець сплачує замовнику штраф у розмірі подвійної облікової ставки НБУ від обсягу невиконаних робіт за кожен день прострочення виконання зобов`язання по виконанню робіт.

Як вбачається з актів приймання виконаних будівельних робіт за період з листопада 2021 року по серпень 2022 року (копії яких долучено до матеріалів справи) Товариством з обмеженою відповідальністю «ЛУЧ» не було вчасно та у повному обсязі виконані роботи, у строки, які передбачені Додатком № 1 до Договору, а отже зустрічні позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю «ЕНЕРГОБУДКОНСАЛТ» про стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю «ЛУЧ» штрафних санкцій відповідно до пункту 7.4 договору є правомірними та обґрунтованими.

Щодо заперечень Товариства з обмеженою відповідальністю «ЛУЧ» щодо зустрічної позовної заяви, викладених у відзиві на зустрічну позовну заяву про те, що виконання робіт, передбачених договором вимагало наявності матеріального забезпечення від замовника та потребувало сприяння замовника, оскільки підрядник не міг виконувати роботи без здійснення замовником необхідних дій щодо передання належних матеріалів, а отже, за доводами позивача (за первісним позовом) вина останнього у простроченні виконання робіт відсутня, суд визнає їх безпідставними та необґрунтованими.

Товариством з обмеженою відповідальністю «ЛУЧ не доведено факту нестачі матеріалів чи обладнання для виконання робіт, матеріали справи не містять жодних листів, запитів, звернень до Товариства з обмеженою відповідальністю «ЕНЕРГОБУДКОНСАЛТ» з такими вимогами.

Товариством з обмеженою відповідальністю «ЛУЧ» до відзиву на зустрічну позовну заяву також додано акти приймання - передачі устаткування до монтажу, проте судом дані акти не приймаються до уваги, оскільки з них неможливо встановити, яке обладнання відносилось до даного виду робіт, які закріплені в Додатку № 1 до договору.

Судом здійснено перерахунок заявленої суми штрафних санкцій по зустрічному позову та встановлено, що розрахунок Товариства з обмеженою відповідальністю «ЕНЕРГОБУДКОНСАЛТ» здійснено правильно, у відповідності до норм чинного законодавства та п. 7.4 Договору, а тому зустрічні позовні вимоги підлягають задоволенню у розмірі 123 587, 79 грн.

Суд зазначає, що обов`язком сторін у господарському процесі є доведення суду тих обставин, на які вони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень.

Так, за змістом положень статті 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. У разі посилання учасника справи на невчинення іншим учасником справи певних дій або відсутність певної події, суд може зобов`язати такого іншого учасника справи надати відповідні докази вчинення цих дій або наявності певної події. У разі ненадання таких доказів суд може визнати обставину невчинення відповідних дій або відсутності події встановленою. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів.

Згідно зі статтею 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Відповідно до частини першої статті 74 Господарського процесуального кодексу України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять до предмета доказування.

Необхідність доводити обставини, на які учасник справи посилається як на підставу своїх вимог і заперечень в господарському процесі, є складовою обов`язку сприяти всебічному, повному та об`єктивному встановленню усіх обставин справи, що передбачає, зокрема, подання належних доказів, тобто таких, що підтверджують обставини, які входять у предмет доказування у справі, з відповідним посиланням на те, які обставини цей доказ підтверджує.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 05.02.2019 у справі №914/1131/18, від 26.02.2019 у справі №914/385/18, від 10.04.2019 у справі №04/6455/17, від 05.11.2019 у справі №915/641/18.

При цьому, одним з основних принципів господарського судочинства є принцип змагальності.

Названий принцип полягає в тому, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається на підтвердження чи заперечення вимог.

Принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Цей принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони. Одночасно цей принцип не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує. Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний (близька за змістом правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 18.11.2019 зі справи № 902/761/18, від 20.08.2020 зі справи № 914/1680/18).

Судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню господарського судочинства. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Вимоги, як і заперечення на них, за загальним правилом обґрунтовуються певними обставинами та відповідними доказами, які підлягають дослідженню, зокрема, перевірці та аналізу. Все це має бути проаналізовано судом як у сукупності (в цілому), так і кожен доказ окремо, та відображено у судовому рішенні.

Крім того, відповідно до статті 79 Господарського процесуального кодексу України наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Стандарт доказування "вірогідність доказів", на відміну від "достатності доказів", підкреслює необхідність співставлення судом доказів, які надає позивач та відповідач. Тобто з введенням в дію нового стандарту доказування необхідним є не надати достатньо доказів для підтвердження певної обставини, а надати саме ту їх кількість, яка зможе переважити доводи протилежної сторони судового процесу.

Тлумачення змісту цієї статті свідчить, що нею покладено на суд обов`язок оцінювати докази, обставини справи з огляду на їх вірогідність, яка дозволяє дійти висновку, що факти, які розглядаються, скоріше були (мали місце), аніж не були.

Суд зазначає, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довод. (рішення Суду у справі Трофимчук проти України, no. 4241/03, від 28.10.2010).

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року). Оскаржене судове рішення відповідає критерію обґрунтованості судового рішення.

Надаючи оцінку іншим доводам сторін судового процесу судом враховано, що обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи (ч.5 ст.236 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідно до п.3 ч.4 ст.238 Господарського процесуального кодексу України у мотивувальній частині рішення зазначається, зокрема, мотивована оцінка кожного аргументу, наведеного учасниками справи, щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову, крім випадку, якщо аргумент очевидно не відноситься до предмета спору, є явно необґрунтованим або неприйнятним з огляду на законодавство чи усталену судову практику.

З огляду на вищевикладене, всі інші доводи та міркування учасників судового процесу не досліджуються судом, так як з огляду на встановлені фактичні обставини справи, суд дав вичерпну відповідь на всі питання, що входять до предмету доказування у даній справі та виникають при кваліфікації спірних відносин як матеріально-правовому, так і у процесуальному сенсах.

Підсумовуючи наведене вище, суд частково задовольняє первісний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «ЛУЧ » та повністю задовольняє зустрічний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «ЕНЕРГОБУДКОНСАЛТ».

Відповідно до ст.129 Господарського процесуального кодексу України судові витрати по сплаті судового збору покладаються на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Крім того, суд відзначає, що згідно приписів частини 11 статті 238 Господарського процесуального кодексу України у разі часткового задоволення первісного і зустрічного позовів про стягнення грошових сум суд проводить зустрічне зарахування таких сум та стягує різницю між ними на користь сторони, якій присуджено більшу грошову суму.

Тобто, оскільки обидва позови в даній справі стосуються стягненню штрафних санкцій, то у випадку часткового задоволення первісного і зустрічного позовів, суд вправі був здійснити зарахування таких вимог.

Однак, з огляду на часткове задоволення як первісного позову, так і повне задоволення зустрічного, суд з метою забезпечення сторонам чіткого розуміння, які саме вимоги в якій частині задоволені як за первісним позовом, так і за зустрічним, та які саме суми підлягають стягненню вбачає за необхідне чітко визначити дані вимоги в резолютивній частині рішення.

Водночас, сторони не позбавлені можливості після набрання законної сили рішенням у даній справі здійснити зарахування зустрічних однорідних вимог в порядку ст. 601 Цивільного кодексу України.

Разом з тим суд вважає за необхідне провести зустрічне зарахування судових витрат у вигляді судового збору, що підлягають до стягнення за первісним і зустрічним позовами, стягнувши різницю судового збору в розмірі 178, 04 грн (2 684, 00 грн - 2 505,96 грн) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ЕНЕРГОБУДКОНСАЛТ».

Крім того, позивач за первісним позовом подав заяву про повернення судового збору у розмірі 6 243, 71 грн, про що суд зазначає наступне.

Як підтверджено матеріалами справи, позивач за первісним позовом 15.04.2023 та 23.07.2023 подавав заяви про збільшення розміру позовних вимог, які судом не були прийняті до розгляду, з огляду на порушення вимог статті 46 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до ч. 2 ст. 123 Господарського процесуального кодексу України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Частина 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» передбачає, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно п. п. 1, 2 п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; позовної заяви немайнового характеру становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Як вбачається з матеріалів справи, 15.04.2023 та 23.07.2023 позивач за первісним позовом сплатив суму судового збору у розмірі 5 310, 00 грн, що підтверджується квитанцією про сплату № 23493 та квитанцією № від 23.07.2023.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі зменшення розміру позовних вимог або внесення судового збору в більшому розмірі, ніж встановлено законом.

У випадках, установлених пунктом 1 частини першої цієї статті, судовий збір повертається в розмірі переплаченої суми; в інших випадках, установлених частиною першою цієї статті, - повністю (ч. 2 ст. 7 Закону України «Про судовий збір»).

Керуючись ст. 86, 129, 232, 233, 237, 238, 240 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

1. Первісні позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю "ЛУЧ" до Товариства з обмеженою відповідальністю "ЕНЕРГОБУДКОНСАЛТ" про стягнення 63 310, 24 грн задовольнити частково.

2. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «ЕНЕРГОБУДКОНСАЛТ» (адреса: 01034, місто Київ, провулок Рильський, будинок 10, офіс 214; ідентифікаційний код 36239717) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ЛУЧ» (адреса: 61003, Харківська область, місто Харків, провулок Троїцький, будинок 8, ідентифікаційний код 19463286) 14 453 (чотирнадцять тисяч чотириста п`ятдесят три) грн 06 коп інфляційних втрат , 3 085 (три тисячі вісімдесят п`ять) грн 15 коп 3 % річних, 41 572 (сорок одну тисячу п`ятсот сімдесят дві) грн 40 коп та витрат по сплаті судового збору у розмірі 2 505 (дві тисячі п`ятсот п`ять) грн 96 коп.

3. У іншій частині первісного позову відмовити.

4. Зустрічні позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю "ЕНЕРГОБУДКОНСАЛТ" до Товариства з обмеженою відповідальністю "ЛУЧ" про стягнення 123 587, 79 грн задовольнити повністю.

5. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «ЛУЧ» (адреса: 61003, Харківська область, місто Харків, провулок Троїцький, будинок 8, ідентифікаційний код 19463286) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ЕНЕРГОБУДКОНСАЛТ» (адреса: 01034, місто Київ, провулок Рильський, будинок 10, офіс 214; ідентифікаційний код 36239717) пеню у розмірі 123 587 (сто двадцять три тисячі п`ятсот вісімдесят сім) грн 79 коп та витрати по сплаті судового збору у розмірі 2 684 (дві тисячі шістсот вісімдесят чотири) грн 00 коп.

6. Відповідно до частини 11 статті 238 Господарського процесуального кодексу України провести зустрічне зарахування грошових сум, що підлягають стягненню з кожної із сторін за результатами розгляду первісного та зустрічного позовів.

7. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «ЛУЧ» (адреса: 61003, Харківська область, місто Харків, провулок Троїцький, будинок 8, ідентифікаційний код 19463286) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ЕНЕРГОБУДКОНСАЛТ» (адреса: 01034, місто Київ, провулок Рильський, будинок 10, офіс 214; ідентифікаційний код 36239717) 64 477 (шістдесят чотири тисячі чотириста сімдесят сім) грн 18 коп. та витрат по сплаті судового збору у розмірі 178 (сто сімдесят вісім) грн 04 коп.

8. Повернути з Державного бюджету України на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ЛУЧ» (адреса: 61003, Харківська область, місто Харків, провулок Троїцький, будинок 8, ідентифікаційний код 19463286) судовий збір у розмірі 6 243 (шість тисяч двісті сорок три) грн 71 коп, сплачений за квитанцією № 23493 від 15.04.2023 та № від 23.07.2023.

9. Після набрання рішенням законної сили видати наказ.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складено та підписано 07.11.2023

Суддя М.Є. Літвінова