ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"15" листопада 2023 р. Справа№ 910/14586/22

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Яковлєва М.Л.

суддів: Тищенко О.В.

Гончарова С.А.

розглянувши в порядку письмового провадження без повідомлення (виклику) учасників справи

матеріали апеляційної скарги Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз»

на рішення Господарського суду Київської області від 18.05.2023, повний текст якого складений 30.06.2023

у справі № 910/14586/22 (суддя Рябцева О.О.)

за позовом Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз»

до Приватного акціонерного товариства « ДТЕК Київські регіональні електромережі»

про стягнення 34 904,91 грн.

ВСТАНОВИВ:

Позов заявлено про стягнення з відповідача майнової шкоди в сумі 34 904,91 грн., яка завдана пошкодженням газопроводу вводу середнього тиску за адресою: Київська обл., с. Рославовичі, вул. Пушкіна,14.

Позовні вимоги мотивовано тим, що:

- 17.11.2021 комісією Васильківського відділення Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» виявлено факт пошкодження газопроводу вводу середнього тиску за адресою: с. Рославичі, вул. Пушкіна, 14, внаслідок проведення відповідачем земляних робіт, що зафіксовано відповідним актом;

- представники відповідача здійснювали земляні роботи в охоронній зоні газопроводу без отримання дозволу на проведення земляних робіт в охоронній зоні, без повідомлення та присутності представника позивача, що суперечить положенням Кодексу газорозподільних систем.

Відповідач проти задоволення позову заперечив, пославшись на те, що:

- позивачем не надано документації із землеустрою земельної ділянки для будівництва об`єкта ГРМ, які б свідчили б про наявність встановленої охоронної зони газопроводу за адресою: Київська обл., с. Рославичі, вул. Пушкіна, 14;

- на час планування та розроблення технічної документації на виконання робіт з електрифікації земельної ділянки замовника за адресою Київська обл., с. Рославичі, вул. Пушкіна, 14 у відповідача були відсутні відомості щодо наявності газопроводу за вказаною адресою;

- позивачем не надано до суду доказів наявності позначень газопроводу на місцевості, у відповідності до ДБН В.2.5-20:2018 «Газопостачання», а відтак у відповідача були відсутні підстави для виконання обов`язку щодо погодження з позивачем земляних робіт за адресою: Київська обл., с. Рославичі, вул. Пушкіна, 14;

- позивачем не надано перебування газопроводу, розташованого за адресою: Київська обл., с. Рославичі, вул. Пушкіна, 14 як нерухомого майна у власності або на балансі АТ «Київоблгаз»;

- акт пошкодження газопроводу від 17.11.2021, на підставі якого позивачем здійснено розрахунок об`єму витрат природного газу через пошкодження газопроводу, не відповідає встановленій в додатку 20 Кодексу ГРС формі, у зв`язку з чим відповідач був позбавлений можливості внести свої зауваження та надати пояснення.

У відповіді на відзив позивач зазначив про наступне:

- виконання земляних робіт в охоронній зоні газопроводу можливе за умови отримання дозволу на проведення земляних робіт в охоронній зоні, передбачений п. 7-8 глави 4 розділу III Кодексу газорозподільних систем; повідомлення представника Оператора ГРМ не пізніше ніж за добу до початку робіт щодо проведення земляних робіт; виявлення фактичного місця розташування газопроводу шляхом шурфування вручну в присутності представника газорозподільного підприємства, і лише після цього - продовження роботи землерийною технікою;

- в матеріалах справи (п. 3 додатку до позовної заяви) наявна постанова КРЕКП «Про видачу ліцензії на розподіл природного газу ПАТ «Київоблгаз» від 29.06.2017 №855, у додатку до якої визначена територія, де знаходиться газорозподільна система, що перебуває у власності, господарському віданні, користуванні чи експлуатації ПАТ «Київоблгаз»;

- твердження відповідача про те, що на час планування та розроблення технічної документації на виконання робіт з електрифікації земельної ділянки замовника у відповідача були відсутні відомості щодо наявності газопроводу за вказаною адресою, не заслуговують на увагу, оскільки останній не звертався до позивача щодо уточнення місця розташування газопроводу;

- акт про порушення за формою, наведеною в додатку 20 до цього Кодексу ГРС складається лише у випадку виявлення у споживача або несанкціонованого споживача порушень, визначених у главі 2 розділу ХІ Кодексу ГРС, проте відповідно до пункту 4 глави 1 розділу І Кодексу ГРС, відповідач не є споживачем або несанкціонованим споживачем, а тому вимога щодо складення акту про порушення у формі, що затверджена додатком 20 Кодексу ГРМ не застосовується. В даному випадку Кодекс ГРС не визначає обов`язкової форми щодо акту пошкодження газопроводу, а тому форма даного акту була затверджена Додатком 1 до наказу АТ «Київоблгаз» №01Но-215-1218 від 10.12.2018;

- твердження відповідача про те, що він був позбавлений можливості внести свої зауваження та надати пояснення до акту пошкодження газопроводу не заслуговують на увагу, оскільки акт пошкодження газопроводу від 19.02.2021 був підписаний без зауважень та пояснень з боку відповідача.

У письмових поясненнях позивач наголосив на тому, що:

- відповідно до пункту 4 Типового порядку видачі дозволів на порушення об`єктів благоустрою або відмови в їх видачі, переоформлення, видачі дублікатів, анулювання дозволів затвердженого Кабінетом Міністрів України від 30.10.2013 №870 відповідач перед проведенням земляних робіт зі встановлення електроопор в межах населеного пункту с. Рославовичі, вул. Пушкіна,14 зобов`язаний був отримати дозвіл від органу місцевого самоврядування, а підставою для отримання такого дозволу у відповідності до пунктів 13 та 14 глави 4 розділу ІІІ Кодексу ГРМ є письмове погодження, видане Оператором ГРМ;

- посилання відповідача на те, що він не мав можливості встановити наявність обмежень щодо проведення робіт в межах земельної ділянки є безпідставними, оскільки роботи проводились без обов`язкового дозволу виконавчого органу Рославичівської сільської ради, якому б мало передувати письмове погодження з АТ «Київоблгаз».

Рішенням Господарського суду Київської області від 18.05.2023 у справі № 910/14586/22 у задоволенні позову відмовлено повністю.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що:

- згідно з наведеними положеннями статті 1187 ЦК України газопровід середнього тиску, що перебуває на балансі позивача, та спеціальна техніка, що використовувалась відповідачем, є джерелами підвищеної небезпеки;

- положеннями законодавства встановлено, що в зоні знаходження підземного газопроводу повинні міститись розпізнавальні та сигнальні знаки, таблички-покажчики, орієнтирні стовпчики, тощо, метою встановлення яких є інформування фізичних та юридичних осіб про наявність підземного газопроводу у відповідній місцевості;

- Акціонерним товариством «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз», всупереч положенням статей 76, 77 ГПК України, не надано жодних належних та допустимих доказів, які би свідчили про наявність будь-яких розпізнавальних знаків в зоні знаходження спірного газопроводу;

- подані позивачем роздруківки фотографій не можуть бути прийняті судом в якості належних та допустимих доказів позначень газопроводу на місцевості, оскільки останні не були зроблені на момент виявлення пошкодження газопроводу 17.11.2021 та саме за адресою: Київська обл., с. Рославичі, вул. Пушкіна, 14, натомість поданий акт обстеження та фотофіксація здійснені після спливу півтора року з моменту пошкодження газопроводу;

- підстави та порядок відшкодування шкоди, завданої джерелом підвищеної небезпеки, та шкоди, завданої внаслідок взаємодії цих джерел, визначені нормами статей 1187, 1188 ЦК України, зі змісту яких вбачається, що обов`язок відшкодувати шкоду, завдану іншому володільцю джерела підвищеної небезпеки, виникає у її завдавача за умови, що дії останнього були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи;

- за цих обставин обов`язок відшкодування шкоди покладається на ту особу, з вини якої завдано шкоду;

- в матеріалах справи відсутні докази, що на момент встановлення відповідачем електроопори були наявні розпізнавальні знаки в зоні знаходження спірного газопроводу, а відтак позивачем не доведено наявності у зоні виявлення факту пошкодження газопроводу розпізнавальних знаків знаходження спірного газопроводу, що свідчить про відсутність правових підстав для звернення ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» до Оператора ГРМ, з метою отримання погодження на проведення ремонтних, будівельних та/або земляних робіт та обов`язкового повідомлення Оператора ГРМ про початок таких робіт, що свідчить про те що у діях відповідача відсутня вина, а тому складу цивільного правопорушення у даному випадку немає.

Суд першої інстанції не прийняв до уваги доводи позивача про відсутність у відповідача дозволу органу місцевого самоврядування, оскільки наявність такого дозволу не передбачена вимогами Кодексу ГРС.

Не погоджуючись із рішенням суду першої інстанції, Акціонерне товариство «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» звернулось до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення Господарського суду Київської області від 18.05.2023 у справі №910/14586/22 та ухвалити нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити.

У апеляційній скарзі апелянт зазначив про те, що оскаржуване рішення є незаконним та таким, що підлягає скасуванню.

У обґрунтування вимог апеляційної скарги апелянт послався на ті ж самі обставини, що й під час розгляду справи в суді першої інстанції.

Згідно витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 06.06.2023, справу №910/14586/22 передано на розгляд колегії суддів у складі: Яковлєв М.Л. - головуючий суддя; судді: Тищенко О.В., Гончаров С.А..

З огляду на те, що апеляційна скарга надійшла до Північного апеляційного господарського суду без матеріалів справи, що у даному випадку унеможливлює розгляд поданої апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку про необхідність витребування матеріалів даної справи у суду першої інстанції та відкладення вирішення питань, пов`язаних з рухом апеляційної скарги, які визначені главою 1 розділу ІV ГПК України, до надходження матеріалів справи.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 20.06.2023 витребувано у Господарського суду Київської області матеріали справи № 910/14586/22, а також відкладено вирішення питань, пов`язаних з рухом апеляційної скарги, до надходження матеріалів справи № 910/14586/22.

06.07.2023 від Господарського суду міста Києва до Північного апеляційного господарського суду надійшли матеріали даної справи.

У зв`язку з перебуванням судді Тищенко О.В. у відрядженні розпорядженням в.о. керівника апарату Північного апеляційного господарського суду № 09.1-07/2443/23 від 11.07.2023 призначений повторний автоматизований розподіл судової справи № 910/14586/22.

Відповідно до витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 11.07.2023 справу № 910/14586/22 передано на розгляд колегії суддів: Яковлєв М.Л. - головуючий суддя; судді: Тищенко А.І., Гончаров С.А..

Частиною 10 ст. 270 ГПК України встановлено, що апеляційні скарги на рішення господарського суду у справах з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (2 684*100=268 400 грн.) крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Враховуючи, що предметом позову у цій справі є вимоги про стягнення суми, меншої за 268 400,00 грн., справа підлягає розгляду без повідомлення учасників справи.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 12.07.2023 апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» на рішення Господарського суду Київської області від 18.05.2023 у справі № 910/14586/22 прийнято до свого провадження колегією суддів у складі: головуючий суддя - Яковлєв М.Л., судді: Тищенко А.І., Гончаров С.А., відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» на рішення Господарського суду Київської області від 18.05.2023 у справі № 910/14586/22, постановлено здійснювати розгляд апеляційної скарги у порядку письмового провадження без повідомлення (виклику) учасників справи, встановлено учасникам справи строк для подачі всіх заяв (відзивів) та клопотань в письмовій формі протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення даної ухвали.

Розпорядженням керівника апарату суду № 09.1-08/4540/23 від 13.11.2023 призначено повторний автоматизований розподіл справи № 910/14586/22.

Відповідно до витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 13.11.2023, визначено наступний склад колегії суддів: головуючий суддя - Яковлєв М.Л.; судді: Тищенко О.В., Гончаров С.А..

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 13.11.2023 апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» на рішення Господарського суду Київської області від 18.05.2023 у справі № 910/14586/22 прийнято до свого провадження колегією суддів у складі: головуючий суддя - Яковлєв М.Л., судді: Тищенко О.В., Гончаров С.А..

Станом на 15.11.2023 інших відзивів, пояснень та клопотань до суду не надходило.

Враховуючи обставини, пов`язані зі запровадженням воєнного стану в Україні з 24.02.2022 Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 24.02.2022 № 2102-IX, та його продовження Указами Президента України від 14.03.2022 № 133/2022, від 18.04.2022 № 259/2022 від 17.05.2022 № 341/2022, від 12.08.2022 № 573/2022, від 07.11.2022 № 757/2022, від 01.05.2023 № № 254/2023, від 26.07.2023 № № 451/2023 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», справа розглядається у розумний строк.

Згідно із ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права. У суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

Колегія суддів, беручи до уваги межі перегляду справи у апеляційній інстанції, обговоривши доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, проаналізувавши на підставі фактичних обставин справи застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права при прийнятті оскаржуваного судового рішення, дійшла до висновку про те, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, а оскаржуване рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню, з наступних підстав.

Постановою НКРЕКП від 29.06.2017 № 855 зі змінами, внесенами поставновою НКРЕКП від 25.06.2019 № 1220, видано АТ «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» ліцензію на право провадження господарської діяльності з розподілу природного газу в межах території, де знаходиться розподільна система, що перебуває у власності, господарському віданні, користуванні чи експлуатації АТ «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз».

За визначенням Кодексу газорозподільних систем, затвердженого постановою НКРЕКП від 30.09.2015 № 2494, оператор газорозподільної системи (далі Оператор ГРМ) суб`єкт господарювання, що на підставі ліцензії здійснює діяльність з розподілу природного газу газорозподільною системою, яка знаходиться у його власності або користуванні відповідно до законодавства, та здійснює щодо неї функції оперативно-технологічного управління.

02.10.2020 між ТОВ «Ліга-А» (власник) та АТ «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» (користувач) укладено договір № 1/07С810-16223-20 на користування складовими газорозподільної системи.

Пунктами 1, 2 розділу І договору № 1/07С810-16223-20 визначено, що предметом цього договору є надання користувачеві у користування належних власнику складових газорозподільної системи, які безпосередньо підключені (приєднані) до газових мереж користувача, що є оператором газорозподільної системи (Оператором ГРМ), та використовується для забезпечення розподілу природного газу споживачам, підключеним (приєднаним) до майна власника. Перелік майна, яке передається за цим договором користувачеві, зазначається в додатку, який є невід`ємною частиною цього договору.

Згідно з пунктом 3 розділу І договору № 1/07С810-16223-20 право користування майном у користувача виникає з дати підписання сторонами цього договору та акта приймання-передачі.

02.10.2020 ТОВ «Ліга-А» та АТ «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» підписано акт приймання-передачі основних засобів, розташованих в с. Іванковичі, с. В. Бугаївка, с. Гвоздів, с. Рославичі Васильківського району Київської області, відповідно до якого АТ «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» передано у користування газопроводи середнього тиску, у тому числі, газопровід середнього тиску, що розташований за адресою: с. Рославичі, вул. Пушкіна.

Пунктом 3 розділу ІІ договору № 1/07С810-16223-20 передбачено, що передане у користування майно зараховується на баланс користувача.

Таким чином, з дати підписання сторонами договору № 1/07С810-16223-20 акта приймання-передачі основних засобів, передані АТ «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» основні засоби перебувають на балансі користувача.

Отже, як вірно встановлено судом першої інстанції, встановлені обставини спростовують доводи відповідача про те, що матеріали справи не містять доказів перебування газопроводу на балансі позивача.

17.11.2021 представниками Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» здійснювались роботи на електроустановках відповідача за адресою: Київська область, Васильківський район, с. Рославичі, вул. Пушкіна, 14, в результаті чого було пошкоджено газопровід.

17.11.2021 об 11:10 в аварійно-диспетчерську службу Васильківського відділення АТ «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» надійшла заявка № 1521 про прорив газопроводу за адресою: с. Рославичі, вул. Пушкіна, 14.

17.11.2021 об 11:52 на повідомлення про пошкодження газопроводу прибула комісія Васильківського відділення АТ «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» у складі слюсаря АДС ОСОБА_2 та водія ОСОБА_1 , якою виявлено факт пошкодження газопроводу середнього тиску газопроводу 0,130 мПа, діаметром 32 мм за адресою: с. Рославичі, вул. Пушкіна, 14, про що складено акт пошкодження газопроводу від 17.11.2021.

Вказаним актом зафіксовано, що земляні роботи виконувались ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» без погодження з АТ «Київоблгаз» та зазначено, що працівниками АДС ліквідовано витік газу шляхом встановлення пережимного пристрою на ПЕ газопровід.

Також, у акті вказано, що газопровід прорвано навпіл, без газопостачання залишився 1 будинок за адресою: Чкалова, 9.

Акт вручено уповноваженій особі відповідача інженеру ОСОБА_3.

В подальшому позивачем здійснено розрахунок об`єму витрат природного газу через пошкодження газопроводу Ду 32 мм низького тиску, відповідно до змісту якого розрахунок виконано згідно з пунктом 6 глави 4 розділу 11 Кодексу ГРМ, а витрати всього склали 806,8036423 м.куб.

Відповідно до розрахунку вартості збитків, заподіяних АТ «Київоблгаз» внаслідок пошкодження газопроводу низького тиску за адресою: с. Рославичі, вул. Пушкіна, 14 згідно з актом обстеження від 17.11.2021, загальна вартість збитків становить 34 904,91 грн.

Дослідивши вказаний розрахунок колегія суддів вважає, що він виконаний арифметично вірно.

02.12.2021 позивач засобами поштового зв`язку направив відповідачу лист № 81001-Сл-19726-1221 з проханням підписати договір про відшкодування майнової шкоди та повернути один примірник позивачу. Разом з листом позивач направив відповідачу підрядний договір № 23 ПГ про відшкодування майнової шкоди від 17.11.2021, копію акта пошкодження газопроводу від 17.11.2021 та рахунок на оплату від 17.11.2021 № 23 на суму 34 904,91 грн.

Відповідач на вказану вимогу відповіді не надав, заподіяні позивачу збитки не відшкодував, з огляду на що позивач і звернувся до суду з цим позовом.

Суд першої інстанції у задоволенні позовних вимог відмовив, з чим колегія суддів погодитись не може, з огляду на наступне.

Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу (ч. 2 ст. 11 ЦК України).

Пункт 3 ч. 1 ст. 11 ЦК України встановлює, що підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі.

Приписами статей 224, 225 ГК України унормовано, що учасник господарських відносин, який порушив господарське зобов`язання або установлені вимоги щодо здійснення господарської діяльності, повинен відшкодувати завдані цим збитки суб`єкту, права або законні інтереси якого порушено.

Під збитками розуміються, зокрема, витрати, зроблені управненою стороною, втрата або пошкодження її майна.

Згідно ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.

Збитками є,

1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки);

2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Частина ч. 1 ст. 1166 ЦК України визначає, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини (ч. 2 ст. 1166 ЦК України).

Відповідно до частини 1 ст. 1172 ЦК України юридична або фізична особа відшкодовує шкоду, завдану їхнім працівником під час виконання ним своїх трудових (службових) обов`язків.

З огляду на зазначені норми законодавства, для застосування такої міри цивільно-правової відповідальності, як відшкодування збитків, необхідною є наявність чотирьох умов: протиправної поведінки боржника, яка проявляється у невиконанні або неналежному виконанні ним зобов`язання; наявності збитків; причинно-наслідкового зв`язку між протиправною поведінкою та завданими збитками, що означає, що збитки мають бути наслідком саме даного порушення зобов`язання боржником, а не якихось інших обставин, зокрема, дій самого кредитора або третіх осіб; вини боржника.

Відсутність будь-якої з зазначених умов виключає настання цивільно-правової відповідальності виконавця у вигляді покладення на нього обов`язку з відшкодування збитків.

Так, протиправна поведінка особи може виявлятися у прийнятті нею неправомірного рішення або у неправомірній поведінці (діях або бездіяльності).

Протиправною поведінка вважається тоді, коли суб`єкт права свідомо порушує норму права. Необхідною ознакою протиправності є нормативність, тобто закріплення моделі поведінки нормою права.

Встановлення причинного зв`язку між протиправною поведінкою особи, яка завдала шкоду, та збитками потерпілої сторони є важливим елементом доказування наявності реальних збитків, а тому важливим є встановлення того, що протиправна дія чи бездіяльність особи є причиною, а збитки, які виникли у потерпілої особи, - наслідком такої протиправної поведінки. Причинний зв`язок між протиправною поведінкою та шкодою є обов`язковою умовою відповідальності та виражається в тому, що шкода має виступати об`єктивним наслідком поведінки заподіювача шкоди.

Відповідно до підпункту 17 пункту «а» частини першої ст. 30 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належать: видача дозволу на порушення об`єктів благоустрою у випадках та порядку, передбачених законом.

Відповідно до абзацу першого та другого частини 1 статті 4-1Закону України «Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності» порядок проведення дозвільної (погоджувальної) процедури, переоформлення та анулювання документів дозвільного характеру центральними органами виконавчої влади, їх територіальними органами встановлюється Кабінетом Міністрів України за поданням відповідного дозвільного органу, погодженим з уповноваженим органом, якщо інше не передбачено міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Порядок проведення дозвільної (погоджувальної) процедури, переоформлення та анулювання документів дозвільного характеру, що законами України віднесено до повноважень органів місцевого самоврядування, встановлюється їх рішенням, а у випадках, передбачених законом, - на підставі типових порядків, затверджених Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 30.10.2013 №870 затверджено Типовий порядок видачі дозволів на порушення об`єктів благоустрою або відмови в їх видачі, переоформлення, видачі дублікатів, анулювання дозволів (далі за текстом - Типовий порядок). Вказаний порядок встановлює процедуру видачі дозволів на порушення об`єктів благоустрою (далі - дозвіл) або відмови в їх видачі, переоформлення, видачі дублікатів, анулювання дозволів.

Відповідно до абзаців першого та другого пункту 4 Типового порядку дозвіл видається виконавчим органом сільської, селищної, міської ради за місцем проведення робіт на підставі письмової заяви, що подається відповідною юридичною особою чи фізичною особою - підприємцем (або їх уповноваженим представником), за формою згідно з додатком 1. Для отримання дозволу подається заява юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, що здійснюють порушення об`єктів благоустрою, пов`язане з проведенням земляних та/або ремонтних робіт.

Пунктом 6 Типового порядку передбачено, що дозвіл видається на проведення робіт, перелік яких наведено у додатку 3. Строк дії дозволу визначається з урахуванням умов проведення робіт і не може перевищувати один рік.

Додаток 3 до Типового порядку затверджено Перелік земляних та/або ремонтних робіт, для проведення яких необхідно отримати дозвіл, такими роботами є:

1. Земляні або монтажні роботи, не пов`язані з прокладенням, перекладенням, ремонтом інженерних мереж і споруд.

2. Земляні або монтажні роботи, пов`язані з розриттям дорожнього покриття вулиць, доріг, майданів, площ.

3. Роботи, пов`язані з порушенням благоустрою об`єктів зеленого господарства.

4. Роботи, пов`язані з інженерними вишукуваннями.

5. Роботи, пов`язані з археологічними дослідженнями.

6. Улаштування нових та/або заміна існуючих посадкових майданчиків для пасажирів міського громадського транспорту з встановленням навісу або павільйону.

7. Ремонт та/або улаштування майданчиків для паркування транспортних засобів, спортивних, дитячих та інших майданчиків.

8. Заміна пошкоджених та застарілих конструкцій опор, ліхтарів, освітлювальної арматури, тросів, розтяжок, кабелів, дротів, комунікаційної апаратури.

9. Прокладення, перекладення або заміна водостічних, водопровідних труб та водоприймальних колодязів.

10. Установлення нових, відновлення, ремонт та заміна існуючих малих архітектурних форм.

11. Відбудова, відновлення зруйнованих частин фундаментів пам`ятників, декоративних скульптур та композицій, елементів обладнання фонтанів та декоративних басейнів із заміною зношених труб та водопровідної арматури фонтанів тощо.

12. Установлення нових та/або ремонт і відбудова пошкоджених споруд і обладнання пляжів (гардеробів, камер схову, пунктів прокату пляжного інвентарю, туалетів, лав, грибків, навісів, альтанок тощо), спортивного та дитячого устаткування.

Отже, відповідно до положень чинного законодавства, відповідач перед початком проведенням земляних робіт зі встановлення електроопор в межах населеного пункту с. Рославичі зобов`язаний був отримати дозвіл від органу місцевого самоврядування, проте в матеріалах справи відсутній дозвіл органу місцевого самоврядування для проведення відповідачем будь-яких земляних та/або ремонтних робіт.

Відповідно до пунктів 7 та 8 глави 4 розділу III Кодексу газорозподільних систем проведення ремонтних будівельних та/або земляних робіт в охоронній зоні ГРМ здійснюється відповідно до законодавства за письмовим погодженням Оператора ГРМ.

Письмове погодження, що надається Оператором ГРМ на право проведення ремонтних, будівельних та земляних робіт поблизу ГРМ, має містити вимоги та умови, обов`язкові для виконавців при виконанні ремонтних, будівельних та земляних робіт. До погодження додається схема газопроводу та інженерних комунікацій, споруд (ГРП, ШРП, ВОГ, засобів електрозахисту тощо).

Відповідно до пунктів 13 та 14 глави 4 розділу III Кодексу ГРМ дозвіл на порушення об`єктів благоустрою видається відповідним виконавчим органом сільської, селищної, міської ради за місцем проведення робіт. Підставою для отримання дозволу на порушення благоустрою для проведення ремонтних, будівельних та земляних робіт в охоронній зоні є письмове погодження, видане Оператором ГРМ відповідно до вимог цієї глави.

Тобто, підставою для отримання дозволу виконавчого органу місцевого самоврядування на проведення земляних робіт в межах населеного пункту є письмове погодження, видане Оператором ГРМ, проте спірні роботи проводились без дозволу місцевого самоврядування на порушення об`єктів благоустрою та обов`язкового письмового погодження з АТ «Київоблгаз».

Колегія суддів вважає обґрунтованими висновки суду першої інстанції про те, що:

- згідно з наведеними положеннями статті 1187 ЦК України газопровід середнього тиску, що перебуває на балансі позивача, та спеціальна техніка, що використовувалась відповідачем, є джерелами підвищеної небезпеки;

- положеннями законодавства встановлено, що в зоні знаходження підземного газопроводу повинні міститись розпізнавальні та сигнальні знаки, таблички-покажчики, орієнтирні стовпчики, тощо, метою встановлення яких є інформування фізичних та юридичних осіб про наявність підземного газопроводу у відповідній місцевості;

- Акціонерним товариством «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» всупереч положенням статей 76, 77 ГПК України, не надано жодних належних та допустимих доказів, які би свідчили про наявність будь-яких розпізнавальних знаків в зоні знаходження спірного газопроводу;

- подані позивачем роздруківки фотографій не можуть бути прийняті судом в якості належних та допустимих доказів позначень газопроводу на місцевості, оскільки останні не були зроблені на момент виявлення пошкодження газопроводу 17.11.2021 та саме за адресою: Київська обл., с. Рославичі, вул. Пушкіна, 14, натомість поданий акт обстеження та фотофіксація здійснені після спливу півтора року з моменту пошкодження газопроводу.

Водночас вказане не може бути підставою для відмови у задоволенні позову, з огляду на наступне.

Відповідачем також не було суду надано належних та допустимих доказів на підтвердження свої доводів щодо відсутності будь-яких розпізнавальних знаків в зоні знаходження спірного газопроводу станом на дату проведення спірних робіт, а отже матеріалами справи не доведено як наявність, так і відсутність таких знаків.

Водночас, у випадку дотримання відповідачем законодавства, а саме отримання дозволу органу місцевого самоврядування та повідомлення до початку робіт Оператора ГРМ щодо проведення робіт, представником Оператора ГРМ, у відповідності до п. п. 17 глави 4 розділу III Кодексу ГРС, особи, які залучені для проведення ремонтних, будівельних та земляних робіт в охоронних зонах, були б ознайомлені (проінструктовані) з інформацією про місцезнаходження газопроводу і споруд на ньому, їх позначення на місцевості, можливі аварійні ситуації і дії при їх виникненні.

Суд першої інстанції цілком вірно відхилив доводи відповідача про те, що Акт пошкодження газопроводу від 17.11.2021, на підставі якого позивачем здійснено розрахунок об`єму витрат природного газу через пошкодження газопроводу не відповідає встановленій в додатку 20 Кодексу ГРС формі, у зв`язку з чим, відповідач був позбавлений можливості внести свої зауваження та надати пояснення, з огляду на наступне:

- пунктом 1 глави 5 розділу 11 Кодексу ГРС передбачено, що у разі виявлення у споживача або несанкціонованого споживача порушень, визначених у главі 2 цього розділу, на місці їх виявлення представником Оператора ГРМ складається акт про порушення за формою, наведеною в додатку 20 до цього Кодексу;

- пунктом 1 глави 2 розділу 11 Кодексу ГРС встановлено види порушень споживача та несанкціонованого споживача, які кваліфікуються як несанкціонований відбір природного газу з ГРМ (крадіжка газу) та внаслідок яких щодо них здійснюється нарахування необлікованих об`ємів (обсягів) природного газу, належать: наявність несанкціонованого газопроводу; несанкціоноване відновлення газоспоживання; несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ (комерційного ВОГ, зокрема лічильника газу); несанкціоноване підключення газових приладів на об`єкті споживача, який обліковується за нормами споживання; несанкціоноване підключення газових приладів, внаслідок якого перевищується діапазон обчислення вузла обліку (сумарна номінальна потужність газових приладів і пристроїв перевищує діапазон обчислення вузла обліку); використання природного газу споживачем за відсутності чи після розірвання договору розподілу природного газу;

- тобто, акт про порушення за формою, наведеною в додатку 20 до цього Кодексу ГРС складається лише у випадку виявлення у споживача або несанкціонованого споживача порушень, визначених у главі 2 розділу ХІ Кодексу ГРС;

- відповідно до пункту 4 глави 1 розділу І Кодексу ГРС, відповідач у спірних відносинах не виступає споживачем або несанкціонованим споживачем природного газу, спірні правовідносини належать до позадоговірних деліктних, а тому вимога щодо складення акту про порушення у формі, що затверджена додатком 20 Кодексу ГРМ не може бути застосована.

З огляду на вказане суд першої інстанції цілком вірно відхилив посилання відповідача на пункт 8 розділу 5 глави XI Кодексу ГРС про те, що акт про порушення має бути розглянутий комісією з розгляду актів про порушення вимог Кодексу ГРС, з огляду на те, що пошкодження газопроводу не відноситься до виду порушення Кодексу ГРС щодо якого має право приймати рішення комісія Оператора ГРМ.

За таких обставин колегія суддів вважає вірними висновки позивача про те, що оскільки Кодекс ГРС не визначає обов`язкової форми щодо акту пошкодження газопроводу, а відтак, є правомірним використання позивачем форми акту, яка була затверджена Додатком 1 до наказу АТ «Київоблгаз» №01Но-215-1218 від 10.12.2018, зауваживши на тому, що жодних письмових заперечень, зауважень чи відповіді ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» на складений Акт про пошкодження, копію якого ще 05.01.2022 було вручено представнику відповідача майстру ДТЕК КРЕМ Попок М.П., АТ «Київоблгаз» направлено не було.

Отже, наявними у матеріалах справи доказами підтверджується, що відповідач виконував земляні роботи без отримання дозволу органу місцевого самоврядування, підставою для якого мав бути письмовий дозвіл Оператора ГРМ; не повідомив Оператора ГРМ, у відповідності до п. 16 глави 4 розділу III Кодексу ГРС, не пізніше ніж за добу до початку проведення земляних робіт; не виявив фактичне місце розташування газопроводу шляхом шурфування вручну в присутності представника газорозподільного підприємства, у відповідності до п. 1.34 ПБСГ, у зв`язку з чим пошкодив газопровід вводу середнього тиску за адресою: Київська обл., с. Рославовичі, вул. Пушкіна,14, який перебуває на балансі позивача, що призвело до витоку газу та необхідності позивачу проводити роботи для усунення аварійної ситуації, а відтак, позивачем доведено повний склад цивільного правопорушення, що є підставою для прийняття судом рішення про відшкодування шкоди.

За таких обставин, позовні вимоги про стягнення відповідача майнової шкоди в сумі 34 904,91 грн. задовольняються. Рішення суду першої інстанції про відмову у задоволенні вказаних позовних вимог підлягає скасуванню з прийняттям нового рішення, яким такі позовні вимоги задовольняються повністю.

Щодо інших аргументів сторін колегія суддів зазначає, що вони були досліджені та не наводяться у судовому рішенні, позаяк не покладаються в його основу, тоді як Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (справа Серявін проти України, § 58, рішення від 10.02.2010). Названий Суд зазначив, що, хоча п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довод (рішення Європейського суду з прав людини у справі Трофимчук проти України).

Відповідно до ч. 1 ст. 277 ГПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є:

1) неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи;

2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими;

3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи;

4) порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Колегія суддів вважає, що при прийнятті оспореного рішення судом першої інстанції мале місце невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи, а також порушення норм матеріального права, тому рішення Господарського суду Київської області від 18.05.2023 у справі № 910/14586/22 підлягає скасуванню з прийняттям нового рішення, яким позов задовольняється повністю, стягненню з відповідача на користь позивача підлягає майнова шкода в сумі 34 904,91 грн..

Враховуючи вимоги, викладені в апеляційній скарзі, апеляційна скарга Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» задовольняється повністю.

Відповідно до приписів ст. 129 ГПК України судові витрати по сплаті судового збору за звернення з позовом та з апеляційною покладаються на відповідача.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 129, 252, 263, 269, 270, 273, 275, 276, 281-285 ГПК України, Північний апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» на рішення Господарського суду Київської області від 18.05.2023 у справі № 910/14586/22 задовольнити.

2. Рішення Господарського суду Київської області від 18.05.2023 у справі № 910/14586/22 скасувати на прийняти нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити у повному обсязі.

3. Стягнути з Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» (08132, Київська область, Бучанський район, м. Вишневе, вул. Київська, буд. 2-Б, ідентифікаційний код 23243188) на користь Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» (08150, Київська обл., м. Боярка, вул. Т.Шевченка, буд. 178, ідентифікаційний код 20578072) майнову шкоду в сумі 34 904 (тридцять чотири тисячі дев`ятсот чотири) грн. 91 коп., витрати по сплаті судового збору за подачу позову в сумі 2 481 (дві тисячі чотириста вісімдесят одну) грн. 00 коп. та витрати по сплаті судового збору за подачу апеляційної скарги в сумі 3 721(три тисячі сімсот двадцять одна) грн. 50 коп.

4. Видачу наказу на виконання цієї постанови доручити Господарському суду Київської області.

5. Матеріали справи № 910/14586/22 повернути до Господарського суду Київської області.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом двадцяти днів з дня складання її повного тексту.

Головуючий суддя М.Л. Яковлєв

Судді О.В. Тищенко

С.А. Гончаров