УХВАЛА

м. Київ

08.11.2023Справа № 910/12903/23

За позовом ОСОБА_1 (АДРЕСА_1)

до Акціонерного товариства "Банк Кредит Дніпро" (м. Київ)

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача: Селянське (фермерське) господарство "Злагода" (Запорізька область, Великобілозерський район, село Гюнівка)

про визнання недійсним договору поруки,

Суддя Ващенко Т.М.

Секретар судового засідання Шаповалов А.М.

Представники учасників справи: не викликались

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

ОСОБА_1 звернувся до Господарського суду міста Києва з позовом до Акціонерного товариства "Банк Кредит Дніпро" про визнання недійсним Договору поруки № 221121-П/1 від 22.11.2021, укладеного в забезпечення виконання зобов`язань позичальника - Селянського (фермерського) господарства "Злагода" за кредитним договором №221121-КЛН/1 від 22.11.2021, укладеним з відповідачем.

Позовні вимоги обґрунтовані вчиненням оспорюваного правочину під випливом тяжкої обставини, на вкрай невигідних умовах та під впливом обману.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 18.08.2023 позовну заяву залишено без руху, встановлено позивачу строк і спосіб усунення виявлених недоліків.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 11.09.2023 відкрито провадження у справі №910/12903/23, постановлено її розгляд здійснювати за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання на 10.10.2023, а також залучено до участі у справі Селянське (фермерське) господарство "Злагода" третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача, а також витребувано докази від Акціонерного товариства "Мегабанк".

20.09.2023 позивач подав пояснення по справі.

20.09.2023 від відповідача надійшов відзив а позовну заяву.

26.09.2023 від Акціонерного товариства "Мегабанк" надійшли витребувані судом матеріали.

02.10.2023 до Господарського суду міста Києва від відповідача надійшли заперечення по справі.

02.10.2023 до суду надійшла відповідь на відзив.

05.10.2023 від позивача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

10.10.2023 суд без виходу до нарадчої кімнати постановив ухвалу про оголошення перерви в підготовчому засіданні до 24.10.2023.

19.10.2023 від позивача надійшла заява про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних заходів.

Ухвалою від 23.10.2023 суд задовольнив означену заяву та забезпечив участь у підготовчому засіданні 24.10.2023 представника ОСОБА_1 - адвоката Кавчука Андрія Вікторовича, в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних заходів.

24.10.2023 представник позивача - адвокат Кавчук Андрій Вікторович, не забезпечив підключення до Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи та не вийшов на зв`язок із судом, тож у це підготовче засідання представник позивача, належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, не з`явився, про причини неявки суд не повідомив. Зазначене не перешкоджає розгляду справи відповідно до ст. ст.183, 202 ГПК України.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 24.10.2023 суд без виходу до нарадчої кімнати постановив ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті на 07.11.2023.

06.11.2023 позивач подав до суду заяву про зміну підстав позову.

07.11.2023 суд без виходу до нарадчої кімнати постановив ухвалу про оголошення перерви в судовому засіданні до 23.11.2023.

Розглянувши заяву позивача від 06.11.2023, суд встановив наступне.

В силу приписів ч. 3 ст. 46 Господарського процесуального кодексу України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Згідно зі статтею 162 Господарського процесуального кодексу України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Позовна заява повинна містити, зокрема, зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову. У позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.

Отже, позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Відтак зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Процесуальний закон надає позивачу можливість змінити підставу позову лише до закінчення підготовчого провадження..

Так, відповідно до ст. 177 ГПК України завданнями підготовчого провадження є, зокрема, остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу. Підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання. Підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. У виняткових випадках для належної підготовки справи для розгляду по суті цей строк може бути продовжений не більше ніж на тридцять днів за клопотанням однієї із сторін або з ініціативи суду.

У підготовчому засіданні 24.10.2023 суд встановив виконання завдань підготовчого провадження та постановив ухвалу про його закриття і призначення справи до судового розгляду по суті.

Статтею 207 ГПК України встановлено, що під час розгляду справи по суті головуючий з`ясовує, чи мають учасники справи заяви чи клопотання, пов`язані з розглядом справи, які не були заявлені з поважних причин в підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом, та вирішує їх після заслуховування думки інших присутніх у судовому засіданні учасників справи. Суд залишає без розгляду заяви та клопотання, які без поважних причин не були заявлені в підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом.

За приписами ст. 118 ГПК України право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку. Заяви, скарги і документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Статтею 119 ГПК України унормовано, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, без повідомлення учасників справи. Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подані заява, скарга, документи тощо), стосовно якої пропущено строк. Про поновлення або продовження процесуального строку суд постановляє ухвалу. Про відмову у поновленні або продовженні процесуального строку суд постановляє ухвалу, яка не пізніше наступного дня з дня її постановлення надсилається особі, яка звернулася із відповідною заявою. Ухвалу про відмову у поновленні або продовженні процесуального строку може бути оскаржено у порядку, встановленому цим Кодексом.

З наведених норм законодавства слідує, що встановлений законом процесуальний строк для вчинення певної дії може бути поновлено судом лише у разі наявності поважних причин, які перешкоджали вчиненню такої дії в межах встановленого строку.

У той же час підставою для подання заяви про зміну підстав позову лише 06.11.2023 позивачем зазначено встановлення ним після закриття підготовчого провадження додаткових обставин, які свідчать про недійсність оспорюваного договору.

Судом встановлено, що матеріали справи не містять доказів наявності будь-яких об`єктивних причин, які б свідчили про реальну неможливість належного визначення позивачем всіх підстав позову під час підготовки позовної заяви.

За таких обставин суд вважає, що подання позивачем даної заяви спрямовано не на реальний захист прав чи інтересів позивача, а на затягування розгляду даної справи, що не допускається законом.

Враховуючи наведене, суд відмовляє в задоволенні клопотання позивача про поновлення пропущеного процесуального строку для подання заяви про зміну підстав позову, а подану заяву залишає без розгляду на підставі ст. ст. 118, 207 ГПК України.

Керуючись ст. ст. 46, 18, 119, 207, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Відмовити в задоволенні заяви ОСОБА_1 про поновлення пропущеного процесуального строку для подання заяви про зміну підстав позову.

2. Заяву ОСОБА_1 від 06.11.2023 про зміну підстав позову - залишити без розгляду.

Ухвала набрала законної сили 08.11.2023 та може бути оскаржена в порядку та строк, встановлені ст. ст. 254-256 Господарського процесуального кодексу України.

Суддя Т.М. Ващенко