ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

"10" листопада 2023 р. Справа № 911/3344/23

Господарський суд Київської області у складі судді Горбасенка П.В., перевіривши матеріали позовної заяви керівника Вишгородської окружної прокуратури Київської області в інтересах держави в особі Київської обласної державної адміністрації

до Товариства з обмеженою відповідальністю «Оланта Ленд»

про усунення перешкод у здійсненні права користування та розпорядження земельними ділянками

встановив:

06.11.2023 через канцелярію Господарського суду Київської області надійшла позовна заява керівника Вишгородської окружної прокуратури Київської області в інтересах держави в особі Київської обласної державної адміністрації до Товариства з обмеженою відповідальністю «Оланта Ленд» про:

- усунення перешкод у здійсненні Київською обласною державною адміністрацією права користування та розпорядження землями лісогосподарського призначення, шляхом скасування рішення державного реєстратора № 62474096 від 21.12.2021 про реєстрацію права приватної власності Товариства з обмеженою відповідальністю «Оланта Ленд» на земельну ділянку з кадастровим номером :01:006:0076;

- усунення перешкод у здійсненні Київською обласною державною адміністрацією права користування та розпорядження землями лісогосподарського призначення, шляхом скасування рішення державного реєстратора № 62474378 від 21.12.2021 про реєстрацію права приватної власності Товариства з обмеженою відповідальністю «Оланта Ленд» на земельну ділянку з кадастровим номером :01:006:0077;

- усунення перешкод у здійсненні Київською обласною державною адміністрацією права користування та розпорядження землями лісогосподарського призначення, шляхом скасування рішення державного реєстратора № 62474534 від 21.12.2021 про реєстрацію права приватної власності Товариства з обмеженою відповідальністю «Оланта Ленд» на земельну ділянку з кадастровим номером :01:006:0081;

- усунення перешкод у здійсненні Київською обласною державною адміністрацією права користування та розпорядження землями лісогосподарського призначення, шляхом повернення на користь держави в особі Київської обласної державної адміністрації земельних ділянок з кадастровими номерами :01:006:0076, :01:006:0077, :01:006:0081 від Товариства з обмеженою відповідальністю «Оланта Ленд».

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що спірні земельні ділянки відноситься до земель лісогосподарського призначення та перебуває в постійному користуванні ДСГП «Ліси України» (як правонаступника ДП «Іванківське лісове господарство») для потреб лісового господарства, право розпорядження якою належить Київській обласній державній адміністрації.

Оскільки спірні земельні ділянки незаконно вибули з власності держави та в подальшому були зареєстровані на праві власності за Товариством з обмеженою відповідальністю «Оланта Ленд», внаслідок чого власник та землекористувач позбавлені можливості користуватися і розпоряджатися спірними земельними ділянками лісогосподарського призначення, прокурор в порядку статті 391 Цивільного кодексу України просить усунути перешкоди у здійсненні Київською обласною державною адміністрацією права користування та розпорядження зазначеними земельними ділянками через скасування рішень про державну реєстрацію права приватної власності Товариства з обмеженою відповідальністю «Оланта Ленд» на ці земельні ділянки та їх повернення на користь держави в особі Київської обласної державної адміністрації з незаконного володіння відповідача.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення її без руху, зважаючи на таке.

У відповідності до ч. 2, пп. 4, 5, 8 ч. 3, ч. 5 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Позовна заява повинна містити, зокрема:

- зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них;

- виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

- перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності).

У разі пред`явлення позову особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, в заяві повинні бути зазначені підстави такого звернення.

Приписами ч. 4 ст. 53 ГПК України унормовано, що прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 174 цього Кодексу.

Системне тлумачення вказаної норми з урахуванням ч. 4 статті 23 Закону України "Про прокуратуру" дозволяє дійти висновку, що підставою для представництва прокурором інтересів держави в суді є належне обґрунтування, підтверджене достатніми доказами, зокрема, але не виключно, вжиття прокурором всіх передбачених чинним законодавством заходів, які передують зверненню прокурора до суду для здійснення представництва інтересів держави, повідомленням прокурора на адресу відповідного органу про звернення до суду від його імені, відповідними запитами, а також копіями документів, отриманих від органу, що свідчать про наявність підстав для такого представництва.

Обставини дотримання прокурором процедури, встановленої частинами 3 та 4 статті 23 Закону України "Про прокуратуру", яка повинна передувати зверненню до суду з відповідним позовом, підлягають з`ясуванню судом незалежно від того, чи має місце факт порушення інтересів держави у конкретних правовідносинах, оскільки відповідно до положень статей 53, 174 ГПК України недотримання такої процедури унеможливлює розгляд заявленого прокурором позову по суті.

Так, до позовної заяви керівника Вишгородської окружної прокуратури Київської області в інтересах держави в особі Київської обласної державної адміністрації долучено повідомлення № 54-6985вих-23 від 25.10.2023, адресоване Київській обласній державній адміністрації, попри те як позовна заява не містить пояснень стосовно доказів направлення вказаного повідомлення про представництво інтересів в суді такому органу перед зверненням до суду.

Водночас в порушення п. 4 ч. 3 ст. 162 ГПК України, позовна заява керівника Вишгородської окружної прокуратури Київської області не містить пояснень щодо ефективності обраного способу захисту в частині заявлених вимог.

В розрізі вказаного суд звертає увагу прокуратури на те, що:

- позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду із вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів, які характеризують суть конкретного позову, його зміст та правову природу, а саме: предмета і підстави позову;

- під предметом позову, який одночасно є способом захисту порушеного права, розуміється спрямована до відповідача матеріально-правова вимога;

- під захистом права розуміється державно-примусова діяльність, спрямована на відновлення порушеного права суб`єкта правовідносин та забезпечення виконання юридичного обов`язку зобов`язаною стороною, внаслідок чого реально відбудеться припинення порушення (чи оспорювання) прав цього суб`єкта, він компенсує витрати, що виникли у зв`язку з порушенням його прав, або в інший спосіб нівелює негативні наслідки порушення його прав;

- застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту суб`єктивного права, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення;

- оцінюючи належність обраного позивачем способу захисту та обґрунтовуючи відповідний висновок щодо нього, судам слід виходити із його ефективності, а це означає, що вимога про захист права має відповідати змісту порушеного права, характеру правопорушення, а також забезпечувати поновлення порушеного права, а у разі неможливості такого поновлення - гарантувати особі можливість отримання нею відповідного відшкодування.

Згідно ч. 1 ст. 173 ГПК України в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги.

Однак у позовній заяві керівника Вишгородської окружної прокуратури Київської області не викладено пояснень щодо того, яка з усіх заявлених вимог є основною/основними, а які похідними від основної/основних вимог.

Згідно приписів ч. 1 ст. 14, ч. 1 ст. 73, ч. 4 ст. 74, ст. 91, ч. 2 ст. 164 ГПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Збирання доказів у господарських справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

В порушення зазначених вище приписів та пп. 5, 8 ч. 3 ст. 162 ГПК України позовна заява керівника Вишгородської окружної прокуратури Київської області не містить пояснень щодо того, які обставини може підтвердити чи спростувати надані ним копії статуту Державного підприємства «Спеціалізоване лісогосподарське підприємство «Київоблагроліс» та розпорядження Київської обласної державної адміністрації № 503 від 02.16.2016 «Про затвердження статуту Державного підприємства «Спеціалізоване лісогосподарське підприємство «Київоблагроліс» в новій редакції».

Поряд з тим вказане керівником Вишгородської окружної прокуратури Київської області у списку додатків «копія статуту ВО «Укрдержліспроект» на 17 арк.» у позовних матеріалах відсутні, що підтверджується складеним Господарським судом Київської області актом № 07-13/219/2023 від 06.11.2023 та свідчить про порушення останнім процесуальних приписів щодо додання до позовної заяви всіх наявних у позивача доказів, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 164 ГПК України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують, зокрема, сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Приписами ст. 4, 6 Закону України Про судовий збір встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Відповідно до ст. 7 Закону України Про Державний бюджет України на 2023 рік прожитковий мінімум для працездатних осіб установлено з 1 січня 2023 року в розмірі 2684,00 гривень.

З огляду вищенаведених норм закону та встановлених ст. 4 Закону України Про судовий збір ставок судового збору, за подання у 2023 році до господарського суду позовної заяви майнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб 2 684, 00 гривень, і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб 939 400, 00 гривень. За подання у 2023 році до господарського суду позовної заяви немайнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1 прожиткового мінімуму для працездатних осіб 2 684, 00 гривень.

Згідно ч. 1, 2 ст. 163 Господарського процесуального кодексу України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна, а у позовах, які складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.

Якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при розгляді справи.

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 25.08.2020 у справі № 910/13737/19 зазначила, що майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці.

Тобто будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього.

Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (пункт 8.12 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26 лютого 2019 року у справі № 907/9/17, провадження № 12-76гс18).

Натомість до позовних заяв немайнового характеру відносяться вимоги, які не підлягають вартісній оцінці. Під немайновим позовом слід розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці.

Як слідує зі змісту позову керівника Вишгородської окружної прокуратури Київської області останнім заявлено 3 вимоги немайнового характеру, а також 3 вимоги майнового характеру про зобов`язання повернути земельні ділянки та додано до позову платіжне доручення № 2622 від 06.09.2023 про сплату 10 736, 00 грн судового збору.

Відповідно до змісту заявленого позову керівником Вишгородської окружної прокуратури Київської області розраховано судовий збір, виходячи з ціни позову, яка визначена сумою трьох вимог немайнового характеру та з урахуванням вказаної вартості спірних земельних ділянок 159 192, 00 грн.

Так керівник Вишгородської окружної прокуратури Київської області посилаючись на інформацію ГУ Держгеокадастру у м. Києві та Київській області від 20.03.2023, зазначив, що нормативна грошова оцінка 1 га ріллі по Київській області становить 26 532, 00 грн, а оскільки загальна площа спірних земельних ділянок становить 6 га, відповідно їх сукупна вартість становить 159 192, 00 грн.

Втім керівником Вишгородської окружної прокуратури Київської області не надано доказів на підтвердження викладених у позові обставин стосовно відомостей про грошову оцінку 1 га земель станом на 20.03.2023 як і не надано пояснень можливості застосування останньої для визначення вартості земель лісогосподарського призначення, оскільки саме лише зазначення прокурором таких відомостей не свідчить про дотримання процесуальних приписів щодо порядку доказування та виключного переліку засобів, за допомогою яких встановлюються необхідні для встановлення обставин дані, - письмових, речових і електронних доказів, висновків експертів, показань свідків.

Одночасно керівником Вишгородської окружної прокуратури Київської області до позовної заяви додано витяги з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, згідно змісту яких ціни нерухомого майна, встановлені в договорах становлять:

- 1 620 000, 00 грн на земельну ділянку з кадастровим номером :01:006:0076;

- 1 619 919, 00 грн на земельну ділянку з кадастровим номером :01:006:0077;

- 1 620 081, 00 грн на земельну ділянку з кадастровим номером :01:006:0081.

З огляду викладеного, враховуючи відсутність підстав сумніватися в достовірності вказаної інформації, суд дійшов висновку, що за подання відповідного позову судовий збір має бути сплачений керівником Вишгородської окружної прокуратури Київської області виходячи з суми всіх самостійних вимог немайнового характеру (3) та майнового характеру (3), з урахуванням загальної вартості спірних земельних ділянок 4 860 000, 00 грн.

Суд звертає увагу керівника Вишгородської окружної прокуратури Київської області, що вимоги про усунення перешкод у здійсненні Київською обласною державною адміністрацією права користування та розпорядження землями лісогосподарського призначення, шляхом повернення на користь держави в особі Київської обласної державної адміністрації земельних ділянок з кадастровими номерами :01:006:0076, :01:006:0077, :01:006:0081 від Товариства з обмеженою відповідальністю «Оланта Ленд» є самостійними вимогами, оскільки незважаючи на однорідність таких вимог, кожна земельна ділянка є самостійним об`єктом.

Отже, за подання даної позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, необхідно сплатити судовий збір у розмірі 8 052, 00 грн - за 3 вимоги немайнового характеру та 72 900, 00 грн за 3 вимоги майнового характеру, враховуючи зазначену судом загальну вартість спірних земельних ділянок - 4 860 000, 00 грн, що разом становить 80 952, 00 грн.

З огляду викладеного, суд дійшов висновку, що судовий збір за подання позову керівником Вишгородської окружної прокуратури Київської області не сплачено у встановленому законом розмірі, а сума недоплаченого судового збору становить 70 216, 00 грн.

Згідно з ч. 1, 2 ст. 174 ГПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, беручи до уваги приписи ст. 164, 174 ГПК України та встановленні судом порушення вищезазначених норм процесуального законодавства при зверненні прокурора до суду із відповідним позовом, суд дійшов висновку про залишення позовної заяви виконувача обов`язків керівника Вишгородської окружної прокуратури Київської області без руху та надання строку для усунення відповідних недоліків десять днів з дня вручення зазначеної ухвали.

В розрізі вказаного суд звертає увагу, що:

- обов`язок доказування, який в силу вимог процесуального закону покладено безпосередньо на сторони, треба розуміти як закріплену в процесуальному та матеріальному законодавстві міру належної поведінки особи, що бере участь у судовому процесі, зі збирання та надання доказів для підтвердження власних доводів, що має на меті усунення невизначеності, яка виникає в правовідносинах у разі неможливості достовірно з`ясувати обставини, які мають значення для справи;

- позивач, стверджуючи про існування певної обставини подає відповідні докази або вказує на такі докази та зазначає про неможливість їх подання;

- системний аналіз наведених норм процесуального закону свідчить, що реалізація особою права на подання позову та інших заяв, клопотань до суду здійснюється шляхом дотримання визначеної процесуальним законом процедури (порядку), яка передбачає виконання чітких та передбачуваних вимог Господарського процесуального кодексу України щодо форми, змісту заяв, документів, які додаються до них, недотримання яких має відповідні процесуальні наслідки для заявника;

- відкриття провадження у справі позовного провадження є визначальною стадією судового процесу і може здійснюватися судом лише у випадку відповідності поданої позовної заяви вимогам, визначеним процесуальним законом.

- обов`язком суду при розгляді справи є дотримання вимог щодо всебічності, повноти й об`єктивності з`ясування обставин справи та оцінки доказів;

- усебічність та повнота розгляду передбачає з`ясування усіх юридично значущих обставин та наданих доказів з усіма притаманними їм властивостями, якостями та ознаками, їх зв`язків, відносин і залежностей; усебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин справи забезпечує, як наслідок, постановлення законного й обґрунтованого рішення;

- норми процесуального права побудовані на чіткій позиції дисциплінованості як суду так і учасників справи, а зазначене покладено в основу засад господарського судочинства з метою спрощення судового розгляду справи, скорочення судового розгляду, а також розвитку поваги в учасників справи один до одного так і до суду.

Суд пропонує учасникам справи подавати письмові пояснення та всі наявні документи на підтвердження їх правової позиції з метою розгляду справи в електронному вигляді на електронну адресу суду через особистий кабінет в системі Електронний суд, поштою або дистанційними засобами зв`язку.

Керуючись ст. 91, 162, 164, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

постановив:

1. Залишити позовну заяву керівника Вишгородської окружної прокуратури Київської області без руху.

2. Виявлені недоліки усунути протягом десяти днів з дня вручення зазначеної ухвали через подання до суду:

- письмових пояснень стосовно доказів та, відповідно, і самих доказів на підтвердження обставин направлення, перед зверненням до суду, Київській обласній державній адміністрації повідомлення про представництво інтересів в суді № 54-6985вих-23 від 25.10.2023;

- письмових пояснень щодо ефективності обраного способу захисту в частині заявлених позовних вимог;

- письмових пояснень щодо того, яка з усіх заявлених вимог є основною/основними, а які похідними від основної/основних вимог

- письмових пояснень щодо того, які обставини може підтвердити чи спростувати надані ним копії статуту Державного підприємства «Спеціалізоване лісогосподарське підприємство «Київоблагроліс» та розпорядження Київської обласної державної адміністрації № 503 від 02.16.2016 «Про затвердження статуту Державного підприємства «Спеціалізоване лісогосподарське підприємство «Київоблагроліс» в новій редакції»;

- документів, які підтверджують сплату судового збору за подання позову у передбачених законом порядку та розмірі 70 216, 00 гривень.

3. Повідомити учасників справи про можливість:

- надавати суду всі необхідні документи (заяви, пояснення, клопотання тощо) в електронному вигляді на електронну адресу суду через особистий кабінет в системі Електронний суд, поштою або дистанційними засобами зв`язку;

- отримати інформацію щодо справи, що розглядається за вебадресою ko.arbitr.gov.ua/sud5012/ на офіційному вебпорталі «Судова влада України» в Інтернет.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею згідно ч. 2 ст. 235 ГПК України та оскарженню окремо від рішення суду не підлягає відповідно до ч. 2 ст. 254, ст. 255 ГПК України.

Суддя П.В.Горбасенко