СХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 листопада 2023 року м. Харків Справа № 922/1533/23

Східний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючий суддя Білоусова Я.О., суддя Пуль О.А. , суддя Тарасова І.В.

за участі секретаря судового засідання Андерс О.К.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Східного апеляційного господарського суду апеляційну скаргу Акціонерного товариства Харківобленерго (вх.№1850 Х/2) на ухвалу Господарського суду Харківської області від 23.08.2023 (прийняту у приміщенні Господарського суду Харківської області суддею Лавровою Л.С., повний текст ухвали підписано 24.08.2023) у справі №922/1533/23

за позовом Державного підприємства Новопокровський комбінат хлібопродуктів, смт.Новопокровка, Чугуївський район, Харківська область,

до Акціонерного товариства Харківобленерго, м.Харків,

про зобов`язання здійснити перерахунок вартості послуг Акціонерного товариства Харківобленерго,

та за зустрічним позовом Акціонерного товариства Харківобленерго, м.Харків,

до Державного підприємства Новопокровський комбінат хлібопродуктів, смт.Новопокровка, Чугуївський район, Харківська область,

про визнання недійсним додатку № 3.1 до договору про постачання електричної енергії №14074 від 13.08.2004,

ВСТАНОВИВ:

В квітні 2023 року Державне підприємство Новопокровський комбінат хлібопродуктів звернулось до Господарського суду Харківської області з позовом до Акціонерного товариства Харківобленерго, в якому просить суд:

1. Зобов`язати Акціонерне товариство Харківобленерго здійснити перерахунок вартості наданих послуг із розподілу електричної енергії Державному підприємству Новопокровський комбінат хлібопродуктів за січень 2023 року та подальші періоди за договором про надання послуги з розподілу електричної енергії від 01.01.2019 №14074 шляхом застосування тарифів для 1 класу напруги споживача за всіма точками продажу незалежно від ступенів напруги.

2. Зобов`язати Акціонерне товариство Харківобленерго відобразити перерахунок вартості наданих послуг із розподілу електричної енергії за тарифом 1 класу напруги у відповідних рахунках та актах за січень 2023 року та наступні періоди.

3. Судові витрати покласти на Акціонерне товариство Харківобленерго.

В обґрунтування заявлених вимог позивач зазначає, що умови договору були змінені АТ Харківобленерго самовільно, про зміну тарифу та ціни ДП Новопокровський комбінат хлібопродуктів не повідомило.

25.05.2023 до суду надійшла зустрічна позовна заява Акціонерного товариства Харківобленерго.

Ухвалою суду від 24.07.2023 закрито підготовче провадження та призначено розгляд справи по суті на 14.08.2023.

21.08.2023 до суду від Державного підприємства Новопокровський комбінат хлібопродуктів надійшло клопотання за вх.22154 про призначення електротехнічної експертизи у справі.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 23.08.2023 у справі №922/1533/23 визначено повернутися до розгляду справи №922/1533/23 у підготовчому провадженні.

Частково задоволено клопотання Державного підприємства Новопокровський комбінат хлібопродуктів про призначення судової експертизи (вх.22154 від 21.08.2023).

Призначено судову експертизу, доручено її проведення Харківському науково-дослідному інституту судових експертиз ім. Засл. проф. М.С.Бокаріуса Міністерства юстиції України (61177, м.Харків, вул. Золочівська, 8а).

На розгляд та вирішення експерта поставлено наступне питання:

Чи отримує Державне підприємство Новопокровський комбінат хлібопродуктів електричну енергію від оператора системи розподілу на межі балансової належності номінальною напругою 27,5 кВ та вище (в період починаючи з січня 2023 року по теперішній час), що є підставою для віднесення його до 1 класу напруги за договором про надання послуги з розподілу електричної енергії від 01.01.2019 №14074?

Попереджено експерта про відповідальність, передбачену статтями 384, 385 Кримінального кодексу України за дачу завідомо неправдивого висновку або відмову дати висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків.

Ухвалено для проведення експертизи направити експертам матеріали справи №922/1533/23 та один примірник ухвали.

Обов`язок по сплаті витрат за проведення експертизи покладено на Державне підприємство Новопокровський комбінат хлібопродуктів.

Зобов`язано Державне підприємство Новопокровський комбінат хлібопродуктів на протязі трьох банківських днів з дня отримання рахунку, оплатити рахунок за проведення експертизи та докази оплати надати господарському суду на протязі 3 днів з моменту оплати.

Зобов`язано експертну установу повідомити суд про закінчення експертизи, а експертний висновок направити на адресу Господарського суду Харківської області разом із матеріалами справи.

Провадження у справі зупинено до отримання висновку судової експертизи.

Ухвала суду обґрунтована тим, що з огляду на те, що обставини, на які посилається позивач в обґрунтування своїх вимог, мають значення для правильного вирішення справи, потребують спеціальних знань у сфері іншій, ніж право, та не можуть бути підтверджені іншими засобами доказування, а також те, що жодною стороною не надано висновок експерта з цих самих питань, суд дійшов висновку про необхідність проведення експертизи у справі та про задоволення клопотання представника позивача про призначення судової експертизи. Дослідивши перелік питань, які визначено позивачем, враховуючи предмет спору та обставини, що підлягають встановленню, суд частково задовольнив клопотання позивача про призначення експертизи зі зміненим питанням, що ставиться на вирішення експерту, а саме: Чи отримує Державне підприємство Новопокровський комбінат хлібопродуктів електричну енергію від оператора системи розподілу на межі балансової належності номінальною напругою 27,5 кВ та вище (в період починаючи з січня 2023 року по теперішній час), що є підставою для віднесення його до 1 класу напруги за договором про надання послуги з розподілу електричної енергії від 01.01.2019 № 14074?, оскільки саме вирішення зазначеного питання має значення для вирішення даної справи. Оскільки сторонами не висловлено заперечень щодо запропонованої позивачем експертної установи, суд доручив проведення експертизи Харківському науково-дослідному інституту судових експертиз ім. Засл. проф. М.С.Бокаріуса Міністерства юстиції України.

Щодо повернення в підготовче провадження, прийнявши до уваги, що на стадії судового розгляду справи по суті судом було встановлено необхідність проведення експертизи у справі для з`ясування обставин, що мають значення для справи та для з`ясування яких необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо, дійшов висновку, що в межах підготовчого засідання не було досягнуто мети підготовчого провадження та не вчинено всіх необхідних дій щодо вирішення завдань підготовчого провадження, у зв`язку з чим, з метою всебічного, справедливого та неупередженого вирішення даного спору, дотримання прав сторін на судовий захист, повернувся до розгляду справи у підготовчому провадженні для вчинення усіх необхідних підготовчих дій, зокрема призначення експертизи у справі.

Акціонерне товариство Харківобленерго з ухвалою суду першої інстанції не погодилось та звернулось до Східного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить ухвалу Господарського суду Харківської області від 23.08.2023 у справі №922/1533/23 скасувати, справу передати на розгляд Господарському суду Харківської області, розгляд справи здійснювати у судовому засіданні з повідомленням (викликом) апелянта.

Скарга обґрунтована тим, що 24 липня 2023 року судом постановлено ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до розгляду справи по суті на 14 серпня 2023 року. 14 серпня 2023 року судом розпочато розгляд справи по суті. Представник позивача брав участь в судових засідання, подав відповідь на відзив. З огляну на наведене, позивач не був обмежених у можливості реалізації процесуальних прав, зокрема, наданих йому Господарським процесуальним кодексом України на відповідній стадії судового процесу, а саме у підготовчому провадженні. Водночас, позивач звернувся з даним клопотанням вже під час розгляду справи по суті. Враховуючи те, що позивач з даним клопотання звернувся до суду вже на стадії розгляду справи по суті без обґрунтування поважності причин пропуску процесуального строку на подання такого клопотання на стадії підготовчого провадження (21 серпня 2023 року, а розгляд справи по суті розпочалося 14 серпня 2023 року), вказане клопотання повинно було бути залишене судом без розгляду на підставі cт.207 ГПК України, а відтак при прийнятті оскаржуваного судового рішення, господарським судом не було дотримано положень ст.207 ГПК України, що є підставою для скасування судового рішення.

Зазначає, що в даному випадку наявність обставини з метою з`ясування якої було призначено експертизу, а саме: «чи отримує фактично ДП Новопокровський комбінат хлібопродуктів електричну енергію від оператора системи розподілу на межі балансової належності номінальною напругою 27,5 кВ та вище, що є підставою для віднесення його до 1 класу напруги» та яка входить до предмету доказування, була відома як сторонам у справі, так і суду, тобто вказана обставина, існувала та була з`ясована, ще на стадії підготовчого провадження, на якій не було жодних перешкод як для позивача реалізувати своє право щодо своєчасного звернення до суду з відповідним клопотанням про призначення експертизи, так і для суду у випадку необхідності призначення експертизи самостійно, як то передбачено положеннями ст. 99 ГПК України. Підстави для проведення експертизи відсутні, оскільки суд самостійно може надати оцінку зібраним у справі доказам та дослідити обставини справи, зокрема, показник номінальної напруги електричної енергії від оператора системи розподілу на межі балансової належності, оскільки вказаний показник є технічним та визначений технічною документацією, а відтак оскаржувана ухвала не відповідає положенням ст. 99 ГПК України.

17.10.2023 до суду від ДП Новопокровський комбінат хлібопродуктів надійшов відзив на апеляційну скаргу (вх.№12615), в якому позивач за первісним позовом проти апеляційної скарги заперечує, просить ухвалу суду першої інстанції залишити без змін, а апеляційну скаргу без задоволення, посилаючись на те, що наявність суперечливих доказів у справі стосовно обставин до якого класу напруги належить підприємство позивача, що входить до предмету доказування у справі № 922/1533/23, об`єктивно впливають на повноту судового розгляду та невжиття судом передбачених процесуальним законом заходів задля усунення суперечностей у справі призвели б до неправильного її вирішення по суті. Позивач неодноразово звертав увагу у заявах по суті, що відповідач вдається лише до цитування норм прийнятих у постанові НКРЕКП від 25.08.2023 №1430 та не вказує підстави для визнання позивача споживачем 1 класу напруги за постановою НКРЕП від 13.08.1998 під час укладання договору, які зазнали змін внаслідок прийняття постанови НКРЕКП від 25.08.2023 №1430 для зміни позивача на 2 клас споживача напруги. У жодній заяві по суті відповідач не надав доказів зміни підстав визначення позивача з 1 класу напруги на 2 клас. Окремо звертає увагу, що 21.07.2023 позивачем було подано клопотання про відкладення розгляду справи та продовження строку проведення підготовчого засідання на 1 місяць. Натомість 24.07.2023 Господарським судом Харківської області було закрито підготовче провадження, що призвело до того, що позивачем було подано клопотання про проведення судової електротехнічної експертизи вже на стадії розгляду справи по суті.

Представник відповідача за первісним позовом у судовому засіданні підтримав вимоги апеляційної скарги та просив суд її задовольнити.

Представник позивача у судовому засіданні проти апеляційної скарги заперечував, просив ухвалу суду першої інстанції залишити без змін, а апеляційну скаргу без задоволення.

Дослідивши матеріали справи, викладені в апеляційній скарзі доводи та вимоги, колегія суддів Східного апеляційного господарського суду встановила.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, ухвалою Господарського суду Харківської області від 24.04.2023 прийнято позовну заяву до розгляду в порядку загального позовного провадження, підготовче засідання у справі призначено на 29.05.2023, встановлено сторонам строк на подання заяв по суті справи, а саме: відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву; позивачу строк для подання відповіді на відзив із урахуванням вимог ст.166 ГПК України протягом десяти днів з дня отримання відзиву; відповідачу строк для подання заперечень на відповідь позивача на відзив (з урахуванням вимог ст. 167 ГПК України) - десяти днів з дня отримання відповіді на відзив.

25.05.2023 до суду від Акціонерного товариства Харківобленерго надійшов відзив на позовну заяву та зустрічна позовна заява, в якій позивач за зустрічним позовом просив суд:

1) Прийняти зустрічну позовну заяву до спільного розгляду з первісним позовом в межах справи № 922/1533/23.

2) Визнати недійсним додаток № 3.1 до договору про постачання електричної енергії № 14074 від 13.08.2004 Перелік місць встановлення розрахункових приладів та тарифів, що застосовуються при проведенні розрахунків за спожиту електричну енергію.

3) Покласти витрати зі сплати судового збору згідно зі ст. 129 ГПК України на відповідача.

В обґрунтування зустрічних позовних вимог позивач за зустрічним позовом посилається на те, що до договору про постачання електричної енергії №14074 від 13.08.2004 був укладений додаток № 3.1 Перелік місць встановлення розрахункових приладів та тарифів, що застосовуються при проведенні розрахунків за спожиту електричну енергію. В той же час, АТ Харківобленерго наголошує, що правовідносини, які складаються щодо визначення тарифу на послугу з розподілу електричної енергії та порядку його застосування мають імперативний характер, регулюються виключно Державою та не залежать від волі сторін. В зв`язку з цим, та виходячи з правового аналізу умов укладеного між сторонами договору, позивач стверджує, що тарифи на розподіл електричної енергії та критерії поділу обсягів розподіленої електричної енергії на класи напруги визначаються виключно нормативно-правовими актами НКРЕКП і не можуть визначатися сторонами у договорі.

Ухвалою суду від 26.05.2023 (без виклику учасників справи) прийнято зустрічний позов Акціонерного товариства Харківобленерго та об`єднано в одне провадження із первісним позовом у справі № 922/1533/23. Встановлено сторонам строк для подання заяв по суті справи та доказів за зустрічним позовом протягом десяти днів з дня отримання даної ухвали.

Зі змісту протоколу судового засідання від 29.05.2023 вбачається, що зустрічний позов було прийнято судом до розгляду, розгляд справи відкладено на 12.06.2023. У судовому засідання були присутні представники позивача та відповідача.

05.06.2023 до суду від ДП Новопокровський комбінат хлібопродуктів надійшла відповідь на відзив (вх.№14235).

Зі змісту протоколу судового засідання від 12.06.2023 вбачається, що підготовче засідання було відкладено на 21.06.2023. У судовому засідання були присутні представники позивача та відповідача.

13.06.2023 до суду від АТ Харківобленерго надійшло клопотання (вх.№15034) про продовження підготовчого засідання на один місяць.

15.06.2023 до суду від ДП Новопокровський комбінат хлібопродуктів надійшов відзив на зустрічну позовну заяву (вх.№15331), в якому відповідач за зустрічним позовом просив у задоволенні зустрічного позову відмовити.

Зі змісту протоколу судового засідання від 21.06.2023 вбачається, що у судовому засіданні була оголошена протокольна ухвала про відкладення розгляду справи на 10.07.2023. У судовому засідання були присутні представники позивача та відповідача.

22.06.2023 до суду від АТ Харківобленерго надійшли заперечення (вх.№16082) в порядку ст.167 ГПК України.

06.07.2023 до суду від АТ Харківобленерго надійшла відповідь на відзив на зустрічний позов (вх.№17514).

07.07.2023 до суду від ДП Новопокровський комбінат хлібопродуктів надійшли додаткові пояснення у справі (вх.№17750).

10.07.2023 до суду від АТ Харківобленерго надійшли пояснення (вх.№17836).

10.07.2023 до суду від ДП Новопокровський комбінат хлібопродуктів надійшло клопотання про відкладення (перенесення) розгляду справи (вх.№17851).

Зі змісту протоколу судового засідання від 10.07.2023 вбачається, що суд задовольнив клопотання позивача про відкладення розгляду справи та відклав розгляд справи на 24.07.2023. У судовому засідання були присутні представники позивача та відповідача.

21.07.2023 до суду від ДП Новопокровський комбінат хлібопродуктів надійшло клопотання про відкладення (перенесення) розгляду справи (підготовчого засідання) та продовження строку проведення підготовчого провадження (вх.№19221).

Зі змісту протоколу судового засідання від 24.07.2023 вбачається, що підготовче засідання було закрито та справу було призначено до судового розгляду по суті на 14.08.2023.

03.08.2023 до суду від ДП Новопокровський комбінат хлібопродуктів надійшло клопотання (вх.№20642) про зупинення провадження у справі №922/1533/23 до вирішення справи №5023/3214/11.

У судовому засіданні 14.08.2023 судом оголошувалася перерва до 21.08.2023.

18.08.2023 до суду від АТ Харківобленерго надійшли заперечення на клопотання про зупинення провадження у справі (вх.№22098).

21.08.2023 до суду від ДП Новопокровський комбінат хлібопродуктів надійшло клопотання (вх.№22154) про призначення електротехнічної експертизи у справі, в якому позивач просив суд призначити судову електротехнічну експертизу у справі № 922/1533/23 та на розгляд експерта поставити питання:

1. У якому місці розташована точка приєднання ДП НКХП (, адреса вул. В. Вєсіча, б. 1, смт. Новопокровка, Чугуївський район, Харківська обл., 63523) до електромережі на ПС 110/10, розташованої на земельній ділянці кадастровий номер :00:003:0200, адреса: Харківська обл., Чугуївський р., смт. Новопокровка, вулиця ім. Віктора Вєсіча, земельна ділянка 1; площа (га) 12.2773, цільове призначення: для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд підприємств переробної, машинобудівної та іншої промисловості, землі промисловості, транспорту, зв`язку, енергетики, оборони та іншого призначення?

2. Яка номінальна напруга на межі балансової належності ДП НКХП (, адреса вул. В. Вєсіча, б. 1, смт. Новопокровка, Чугуївський район, Харківська обл., 63523) та AT Харківобленерго (, вул. Плехаиівська, 149, м. Харків, 61037)?

3. Чи є ПС 110/10, розташована на земельній ділянці кадастровий номер :00:003:0200, адреса: Харківська обл., Чугуївський р., смт. Новопокровка, вулиця ім. Віктора Вєсіча, земельна ділянка 1; площа (га) 12.2773 спорудою системи електропостачання призначеною для внутрішнього забезпечення потреби споживача електричної енергії - ДП НКХП (, адреса вул. В. Вєсіча, б. 1, смт. Новопокровка, Чугуївський район, Харківська обл., 63523)?

4. Чи вбачається з технічних вимог та потреб ДП НКХП (, адреса вул. В. Вєсіча, б. 1, смт. Новопокровка, Чугуївський район, Харківська обл., 63523) в електричній енергії, що ПС 110/10 становить частину його єдиного цілісного майнового комплексу?

5. Чи приєднане ДП НКХП (, адреса вул. В. Вєсіча, б. 1, смт. Новопокровка, Чугуївський район, Харківська обл., 63523) до шин електростанції?

Позивач зазначає, що у зв`язку з тим, що на його балансі перебуває ПС 110/10, то останній приєднаний до шин електростанції та отримує від відповідача електричну енергію номінальною напругою вище 27,5 кВ.

У судовому засіданні 21.08.2023 судом оголошено протокольну ухвалу про відкладення розгляду справи на 23.08.2023.

22.08.2023 до суду від ДП Новопокровський комбінат хлібопродуктів надійшло клопотання (вх.№22508), в якому позивач за первісним позовом просить задовольнити клопотання про проведення електротехнічної експертизи та зупинення провадження у справі, посилаючись на поважність причин не заявлення даного клопотання в підготовчому засіданні. Як зазначено в клопотанні позивач неодноразово звертав увагу на те, що відповідач вдається лише до цитування норм прийнятих у постанові НКРЕКП від 25.08.2023 №1430 та не вказує підстави для визнання позивача споживачем 1 класу напруги за постановою НКРЕП від 13.08.1998 під час укладання договору, які зазнали змін внаслідок прийняття постанови НКРЕКП від 25.08.2023 №1430 для зміни позивача на 2 клас споживача напруги. Втім, у жодній заяві по суті відповідач не надав доказів зміни підстав визначення позивача з 1 класу напруги на 2 клас. 21.07.2023 позивачем було подано клопотання про відкладення розгляду справи та продовження строку проведення підготовчого засідання на 1 місяць. Отже, вказані обставини, на думку ДП Новопокровський комбінат хлібопродуктів, об`єктивно вплинули на те, що клопотання про проведення електротехнічної експертизи було заявлено позивачем вже після закриття підготовчого провадження.

23.08.2023 до суду від АТ Харківобленерго надійшли заперечення на клопотання про проведення електротехнічної експертизи та зупинення провадження у справі (вх.№22517).

23.08.2023 Господарським судом Харківської області прийнято оскаржувану ухвалу.

Колегія суддів дослідивши матеріали справи, перевіривши доводи апеляційної скарги, правильність застосування місцевим господарським судом норм процесуального та матеріального права в межах доводів та вимог апеляційної скарги, приходить до висновку про задоволення апеляційної скарги виходячи з наступного.

Відповідно до частин першої та другої статті 2 ГПК України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Стаття 13 ГПК України встановлює, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Співставляючи стадії процесу доказування та стадії судового процесу, суд враховує, що згідно із статтею 177 ГПК України завданнями підготовчого провадження є: 1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; 2) з`ясування заперечень проти позовних вимог; 3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; 4) вирішення відводів; 5) визначення порядку розгляду справи; 6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Згідно з частиною першою статтею 181 ГПК України для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання.

Відповідно до норм статті 182 ГПК України підготовче засідання проводиться судом з повідомленням учасників справи. У підготовчому засіданні суд, зокрема: з`ясовує, чи надали сторони докази, на які вони посилаються у позові і відзиві, а також докази, витребувані судом чи причини їх неподання; вирішує питання про проведення огляду письмових, речових і електронних доказів у місці їх знаходження; вирішує питання про витребування додаткових доказів та визначає строки їх подання, вирішує питання про забезпечення доказів, якщо ці питання не були вирішені раніше; вирішує питання про призначення експертизи, виклик у судове засідання експертів, свідків, залучення перекладача, спеціаліста; вирішує заяви та клопотання учасників справи; встановлює порядок з`ясування обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, та порядок дослідження доказів, якими вони обґрунтовуються під час розгляду справи по суті, про що зазначається в протоколі судового засідання; призначає справу до розгляду по суті, визначає дату, час і місце проведення судового засідання (декількох судових засідань - у разі складності справи) для розгляду справи по суті; здійснює інші дії, необхідні для забезпечення правильного і своєчасного розгляду справи по суті.

У главі 3 розділу ІІІ ГПК України закріплені положення, які встановлюють порядок реалізації принципу "диспозитивності господарського судочинства" у підготовчому засіданні. Він полягає в тому, що кожен учасник справи може довести певні обставини справи, подавши відповідні докази, надавши пояснення чи заперечення саме під час підготовчого провадження. Це зумовить чітко визначене загальне спрямування судового розгляду, окреслить коло питань, що підлягають розв`язанню на стадії судового розгляду та дозволить процесуально зекономити час розгляду справи. Такі висновки викладені у постановах Верховного Суду від 12.08.2021 у справі №910/17567/19, від 09.11.2021 у справі №913/20/21.

Відповідно до статті 194 ГПК України завданнями розгляду справи по суті є розгляд та вирішення спору на підставі зібраних у підготовчому провадженні матеріалів, а також розподіл судових витрат.

Тобто, вирішення спору на підставі матеріалів, які зібрані поза межами підготовчого провадження, не відповідає завданням, які визначені процесуальним законом для кожної стадії господарського процесу.

Стадія підготовчого провадження з огляду на її мету є не формальною, а реальною запорукою здійснення ефективного правосуддя на стадії розгляду справи по суті, тож належне та добросовісне ставлення до стадії підготовчого провадження як з боку суду, так і з боку всіх учасників справи, є таким, що у повній мірі відповідає засадам справедливого правосуддя та завданням господарського судочинства. На важливість дотримання строку на подання доказів звертав свою увагу Верховний Суд у постановах від 06.02.2019 у справі №916/3130/17, від 03.04.2019 №913/317/18, від 03.10.2019 у справі №902/271/18.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що, реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції Про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Господарським процесуальним законодавством не врегульовано питання щодо повернення суду першої інстанції до стадії підготовчого провадження після його закриття.

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 12.01.2022 у справі № 234/11607/20 зроблено висновок, що: "при застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод".

Верховним Судом у пункті 30 постанови від 03.10.2019 у справі №902/271/18 сформульовано такий правовий висновок:

"Також Верховний Суд звертається до власної практики, зокрема, постанови від 02.10.2019 у справі № 916/2421/18, у якій Верховний Суд погодився з судами першої та апеляційної інстанцій у питанні можливості повернення до стадії підготовчого провадження після його закриття у випадку, якщо судом встановлено замовчування відповідачем важливого питання, яке мало б бути вирішено саме на стадії підготовчого провадження. На думку Верховного Суду, стадія підготовчого провадження з огляду на її мету є не формальною, а реальною запорукою здійснення ефективного правосуддя на стадії розгляду справи по суті, тож належне та добросовісне ставлення до стадії підготовчого провадження як з боку суду, так і з боку всіх учасників справи, є таким, що у повній мірі відповідає засадам справедливого правосуддя. На важливість дотримання строку на подання доказів звертав свою увагу Верховний Суд й раніше у постановах від 06.02.2019 у справі №916/3130/17, від 03.04.2019 №913/317/18".

У пункті 4.12 постанови від 16.02.2021 у справі № 922/2115/19 Верховний Суд зазначив: "Суд апеляційної інстанції, посилаючись на частину третю статті 269 ГПК України, відмовив у прийнятті додаткових доказів, наданих позивачем, які не були предметом розгляду у суді першої інстанції, залишивши при цьому поза увагою, що ТОВ "Азотфострейд" звертався до суду першої інстанції з відповідними клопотаннями про повернення до стадії підготовчого провадження для подання доказів у зв`язку із обставинами, зазначеними відповідачем у відзиві. Отже висновок суду апеляційної інстанції про неприйняття наданих позивачем доказів на підставі зазначеної норми є передчасним".

Верховний Суд в ухвалі від 22.06.2021 у справі №923/525/20 зазначив про те, що місцевий господарський суд обґрунтовано дійшов висновку про можливість повернення до розгляду справи на стадію підготовчого провадження після його закриття, виходячи з фактів неотримання відповідачем копій ухвали від 09.06.2020 про відкриття провадження у справі, ухвали від 15.07.2020 про відкладення розгляду справи, ухвали від 11.08.2020 про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті, які (ухвали) повернулися до господарського суду, що підтверджується наявними у справі доказами. При цьому господарськими судами було враховано клопотання відповідача про відновлення підготовчого провадження, яке (клопотання) обґрунтовується тим, що про судову справу відповідач дізнався тоді, коли підготовче провадження вже було закрито, що позбавило його можливості надати відзив на позовну заяву та скористатися іншими правами, наданими сторонам на стадії підготовчого провадження.

Тобто, суд першої інстанції за наявності певних обставин може повернутися до стадії вчинення тих чи інших процесуальних дій, які за загальним правилом можуть бути реалізовані лише на стадії підготовчого провадження, й після закриття підготовчого провадження.

Разом з тим такі обставини мають бути вагомими, оскільки можливість повернення до дій, що проводяться на стадії підготовчого провадження, з будь-яких підстав нівелює саме значення стадій господарського процесу: як підготовчого провадження, так і стадії розгляду справи по суті. Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом у постанові від 16.12.2021 у справі №910/7103/21.

Наведена правова позиція викладена у постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 26.07.2023 року у cправі № 911/1638/22, від 30.08.2023 у cправі № 910/10477/22.

З матеріалів справи вбачається, що розгляд справи неодноразово відкладався, у кожному судовому засіданні були присутні представники сторін, зокрема і представник позивача за первісним позовом.

До матеріалів справи ДП Новопокровський комбінат хлібопродуктів у підготовчому засіданні надавались: відповідь на відзив (вх.№14235 від 05.06.2023), відзив на зустрічну позовну заяву (вх.№15331 від 15.06.2023), додаткові пояснення у справі (вх.№17750 від 07.07.2023), клопотання про відкладення (перенесення) розгляду справи (вх.№17851 від 10.07.2023), клопотання про відкладення (перенесення) розгляду справи (підготовчого засідання) та продовження строку проведення підготовчого провадження (вх.№19221 від 21.07.2023), клопотання (вх.№20642 від 03.08.2023) про зупинення провадження у справі №922/1533/23 до вирішення справи №5023/3214/11.

Клопотання (вх.№22154) про призначення електротехнічної експертизи у справі №922/1533/23 було подано ДП Новопокровський комбінат хлібопродуктів лише 21.08.2023, тобто через місяць після закриття підготовчого засідання (24.07.2023) та призначення справи до судового розгляду по суті, і позивач не навів поважних причин, які перешкодили своєчасному поданню даного клопотання.

Колегія суддів також враховує, що у судовому засіданні 24.07.2023, в якому господарський суд постановив протокольну ухвалу про закриття підготовчого провадження, був присутній, зокрема представник позивача за первісним позовом Чуб С.В. Проте, як слідує з протоколу судового засідання, представником позивача було заявлено лише клопотання про відкладення розгляду справи для вирішення питання щодо розгляду в апеляційному господарському суді апеляційної скарги ДП Новопокровський комбінат хлібопродуктів на рішення Господарського суду Харківської області у справі №5023/3214/11. Клопотання про продовження стадії підготовчого провадження у зв`язку з необхідністю призначення електротехнічної експертизи позивач за первісним позовом, 24.07.2023, не заявляв.

За приписами статті 207 ГПК України, розглядаючи справу по суті, в судовому засіданні головуючий з`ясовує, чи мають учасники справи заяви чи клопотання, пов`язані з розглядом справи, які не були заявлені з поважних причин в підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом, та вирішує їх після заслуховування думки інших присутніх у судовому засіданні учасників справи. Суд залишає без розгляду заяви та клопотання, які без поважних причин не були заявлені в підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом.

При цьому питання наслідків пропуску процесуальних строків та поновлення пропущеного процесуального строку врегульовані статтями 118, 119 Господарського процесуального кодексу України.

Так, статтею 118 ГПК України унормовано, що право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку. Заяви, скарги і документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Частиною 1 ст.119 ГПК України передбачено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

При цьому суд апеляційної інстанції не приймає до уваги посилання позивача за первісним позовом на наявність клопотання (вх.№22508 від 23.08.2023) щодо поважності причин незаявлення клопотання про проведення електротехнічної експертизи в підготовчому провадженні, з огляду на те, що позивачем взагалі не наведено причин, які б перешкодили своєчасному поданню ним даного клопотання. Подане клопотання 21.07.2023 про відкладення розгляду справи та продовження строку проведення підготовчого засідання на 1 місяць було обґрунтовано іншими обставинами, а не необхідністю призначення експертизи у даній справі.

Враховуючи відсутність вагомих причин неподання позивачем клопотання про призначення у справі експертизи у встановлені строки, колегія суддів вважає, що судом першої інстанції неправомірно ухвалено повернутися до розгляду справи №922/1533/23 у підготовчому провадженні, задоволено клопотання позивача про призначення експертизи та зупинено провадження у справі, в зв`язку з чим ухвала суду першої інстанції підлягає скасуванню, як така, що прийнята з порушенням норм процесуального права.

Відповідно до ст. 129 Конституції України основними засадами судочинства є, серед іншого, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

З метою безумовного дотримання цього конституційного принципу в ч.1 ст.13 Господарського процесуального кодексу України закріплено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін.

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» №3477-IV від 23.02.2006 визначено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

За приписами ч.4 ст.11 Господарського процесуального кодексу України суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Так, у справі «Салов проти України» (заява №65518/01, п. 87) Суд зробив висновок, що принцип рівності сторін у процесі є лише одним з елементів більш широкого поняття справедливого судового розгляду, яке також включає фундаментальний принцип змагальності процесу («Руїс-Матеос проти Іспанії» (Ruiz-Mateos v. Spain), заява №12952/87, п. 63).

У справі «Лазаренко та інші проти України» (№70329/12, п. 37) Суд нагадує, що принцип змагальності та принцип рівності сторін, які тісно пов`язані між собою, є основоположними компонентами концепції «справедливого судового розгляду» у розумінні пункту 1 статті 6 Конвенції.

Крім того, відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, невід`ємними частинами права на суд необхідно розглядати, зокрема, такі вимоги, як змагальність процесу (Екбатані проти Швеції (Ekbatani v. Sweden), заява №10563/83, п. 24-33) та право на ефективну участь (T. проти Сполученого Королівства (T. v. the United Kingdom), заява №24724/94, п. 83-89).

Таким чином, принцип змагальності спільно з принципом рівності є одним з основних елементів поняття «право на справедливий суд», що гарантоване Конвенцією.

З урахуванням наведеного, встановлення строків для здійснення відповідних процесуальних дій які є обов`язковими як для сторін так і для суду, сприяє як дотриманню принципів рівності та змагальності сторін, так і розгляду справи впродовж встановленого законом строку. Закріплення даних процесуальних норм на законодавчому рівні дозволяє говорити про те, що сторони повинні бути обізнані про те, що дані обмеження, у тому числі щодо граничних строків на подання заяв, клопотань тощо, будуть застосовані судом.

Одним із завдань судочинства є своєчасний розгляд справи, що відповідає положенням ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою кожен має право на справедливий розгляд його справи у продовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Частиною 1 ст.73 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно з ч.1 ст.74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Згідно зі ст.236 Господарського процесуального кодексу України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню господарського судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

З огляду на викладене, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга є обґрунтованою та такою, що підлягає задоволенню, а ухвала Господарського суду Харківської області від 23.08.2023 у справі №922/1533/23 підлягає скасуванню, як така, що прийнята з порушенням норм процесуального права.

Частиною 3 ст.271 ГПК України передбачено, що у випадках скасування судом апеляційної інстанції ухвал про відмову у відкритті провадження у справі або заяви про відкриття справи про банкрутство, про повернення позовної заяви або заяви про відкриття справи про банкрутство, зупинення провадження у справі, закриття провадження у справі, про залишення позову без розгляду або залишення заяви у провадженні справи про банкрутство без розгляду справа (заява) передається на розгляд суду першої інстанції.

Керуючись статтями 269, 270, п.2 статті 275, п.4 ч.1 статті 280, статтями 281-284 Господарського процесуального кодексу України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства Харківобленерго задовольнити.

Ухвалу Господарського суду Харківської області від 23.08.2023 у справі №922/1533/23 скасувати.

Справу №922/1533/23 передати на розгляд Господарському суду Харківської області.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття. Порядок і строки оскарження до Верховного Суду передбачені статтями 286 - 289 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст постанови складено 13.11.2023

Головуючий суддя Я.О. Білоусова

Суддя О.А. Пуль

Суддя І.В. Тарасова