ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КІРОВОГРАДСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

09 листопада 2023 рокуСправа № 912/2110/23

Cуддя Господарського суду Кіровоградської області Тимошевська В.В., розглянувши матеріали

за позовом: Публічного акціонерного товариства акціонерний банк "Укргазбанк", вул. Єреванська, 1, м. Київ, 03087, в особі Кіровоградської обласної дирекції АБ "Укргазбанк", вул. Соборна, 17, м. Кропивницький, 25009

до: Фізичної особи-підприємця Добрової Наталі Євгенівни, АДРЕСА_1

про стягнення 49 248,78 грн

ВСТАНОВИВ:

До Господарського суду Кіровоградської області надійшла позовна заява Публічного акціонерного товариства акціонерний банк "Укргазбанк" в особі Кіровоградської обласної дирекції АБ "Укргазбанк", яка містить вимоги до Фізичної особи-підприємця Добрової Наталі Євгенівни про стягнення заборгованості за договором №191/2020/МС-8 від 16.03.2020 в розмірі 49 248,78 грн, з яких: 43 607,42 грн простроченої заборгованості за кредитом, 5 329,48 грн простроченої заборгованості за процентами, 229,69 грн пені за несвоєчасне погашення кредиту та процентів, 82,19 грн - сума збільшення заборгованості з урахування індексу інфляції за несвоєчасне повернення кредиту та процентів, з покладенням на відповідача судових витрат.

Розглянувши зазначену позовну заяву, суддя дійшов висновку, що позовна заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Статтями 162 та 164 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) визначено вимоги щодо оформлення позовної заяви та комплектність документів, які повинні додаватися до неї.

Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами" від 29.06.2023, який набрав чинності 21.07.2023 та введений в дію 18.10.2023 внесено зміни до ряду статтей ГПК України.

Так, відповідно до пункту 2 частини 2 статті 162 ГПК України позовна заява повинна містити, зокрема, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету у сторін та інших учасників справи.

Відповідно до частини 6 статті 6 ГПК України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

З огляду на викладене, суд зазначає, що позивачем у поданому позові не зазначено інформації щодо наявності у нього, його представника та відповідача зареєстрованого електронного кабінету в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі (підсистема "Електронний суд").

Отже, позивачу необхідно зазначити відомості про наявність/відсутність у учасників справи електронного кабінету.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 164 ГПК України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За подання до господарського суду встановлено наступний розмір та порядок сплати судового збору: за позовними заявами майнового характеру - 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; за позовними заявами немайнового характеру - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи позовні вимоги, позивач мав сплати 2 684,00 грн судового збору за вимогу майнового характеру.

Проте, позивачем не надано документа, що підтверджує сплату судового збору у встановленому законом порядку та розмірі або доказів на підтвердження звільнення від такої сплати.

Вказане свідчить про недотримання вимог, встановлених п. 2 ч. 1 ст. 164 ГПК України.

За вимогами ст. 162 ГПК України у позовній заяві зазначається, зокрема, обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Згідно поданих документів відсутній розрахунок суми заборгованості за кредитом. Так, позивач повідомляє про надання кредиту в сумі 100 00,00 грн, а просить стягнути суму кредиту 43 607,42 грн. Поряд з цим, обґрунтований розрахунок суми заборгованості з відображенням всіх здійснених відповідачем оплат кредиту (суми і дати оплат) відсутній.

Крім того, позивач надає розрахунок інфляційних нарахувань, який не можна визнати обґрунтованим. Згідно розрахунку позивач нараховує інфляційні за певну кількість днів, тоді як правила нарахування інфляційних передбачають їх нарахування за місяць в залежності від періоду прострочення у відповідному місяці нарахування (період прострочення більше половини місяця чи період прострочення менше половини місяця).

Так, порядок індексації грошових коштів для цілей застосування ст. 625 Цивільного кодексу України визначається із застосуванням індексу споживчих цін (індексу інфляції) за офіційними даними Державного комітету статистики України у відповідний місяць прострочення боржника, як результат множення грошового доходу на величину приросту споживчих цін за певний період, поділену на 100 відсотків (абзац п`ятий пункту 4 постанови КМУ №1078).

Така правова позиція викладена у постанові Об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 26.06.2020 у справі №905/21/19.

Якщо період прострочення виконання грошового зобов`язання складає неповний місяць, то інфляційна складова враховується або не враховується в залежності від математичного округлення періоду прострочення у неповному місяці.

Така правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 20.11.2020 по справі № 910/13071/19.

Згідно ч. 4 ст. 236 ГПК України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Суд зазначає, що в рішеннях суду, зокрема по справах № 912/1023/23 від 13.09.2023, №912/1210/23 від 25.10.2023, вже зверталась увага ПАТ АБ "Укргазбанк" на правильний порядок здійснення інфляційних нарахувань. Враховуючи викладене та приймаючи до уваги, що банк - це кредитно-фінансова установа, яка здійснює грошові розрахунки, суд вважає недотриманим вимоги щодо позову в частині надання обґрунтованого розрахунку інфляційних нарахувань.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 ГПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з ч. 2 ст. 174 ГПК України, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

З огляду на вищенаведене, наявні підстави для залишення позовної заяви без руху, з наданням позивачу строку на усунення вказаних недоліків.

Керуючись ст. 162, 164, 174, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суддя

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву Публічного акціонерного товариства акціонерний банк "Укргазбанк" в особі Кіровоградської обласної дирекції АБ "Укргазбанк" - залишити без руху.

2. Публічному акціонерному товариству акціонерний банк "Укргазбанк" в особі Кіровоградської обласної дирекції АБ "Укргазбанк" усунути встановлені при поданні позовної заяви недоліки в строк не більше десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, а саме подати до суду:

- відомості про наявність або відсутність електронного кабінету у сторін та інших учасників справи;

- докази сплати судового збору в розмірі 2 684,00 грн у встановленому законом порядку або документи на підтвердження звільнення позивача у даному випадку від сплати судового збору;

- обґрунтований розрахунок заборгованості за сумою кредиту з відображенням всіх здійснених відповідачем оплат тіла кредиту (суми та дати оплат);

- обґрунтований розрахунок інфляційного збільшення у відповідності до визначеного порядку такого нарахування (за місяць) та з урахуванням висновків Верховного Суду у постановах від 20.11.2020 № 910/13071/19, від 26.06.2020 у справі №905/21/19.

3. Роз`яснити Публічному акціонерному товариству акціонерний банк "Укргазбанк" в особі Кіровоградської обласної дирекції АБ "Укргазбанк", що у відповідності до ч. 3, 4 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому ст. 176 цього кодексу. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Копію ухвали надіслати Публічному акціонерному товариству акціонерний банк "Укргазбанк" в особі Кіровоградської обласної дирекції АБ "Укргазбанк" до електронного кабінету з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Суддя В.В.Тимошевська