ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД РІВНЕНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"15" листопада 2023 р. Справа № 918/814/23

Господарський суд Рівненської області у складі: суддя Романюк Р.В.,

за участю секретаря судового засідання Шандалюк А.А.,

розглянувши за правилами загального позовного провадження справу

за позовом керівника Вараської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Володимирецької селищної ради

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Солар Південь"

про розірвання договору оренди землі та зобов`язання повернути земельну ділянку

За участю представників сторін:

від позивача: Кравець С.С. (довіреність від 24.03.2023 року);

від відповідача: не з`явився;

прокурор: Ковальчук І.Л.

ВСТАНОВИВ:

Керівник Вараської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Володимирецької селищної ради (далі - Позивач) звернувся до Господарського суду Рівненської області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Солар Південь" (далі Відповідач) в якому просить: розірвати договір оренди землі від 30.08.2019 року, укладений між Головним управлінням Держгеокадастру у Рівненській області та Товариством з обмеженою відповідальністю "Солар Південь" щодо земельної ділянки площею 21,8310 га, кадастровий номер :03:013:0004 (дата державної реєстрації - 23.12.2020); зобов`язати Товариство з обмеженою відповідальністю "Солар Південь" повернути Володимирецькій територіальній громаді в особі Володимирецької селищної ради земельну ділянку площею 21,8310 га, кадастровий номер :03:013:0004.

Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача.

В обґрунтування позовних вимог прокурор посилається на те, що 30.08.2019 р. між Головним управлінням Держгеокадастру у Рівненській області та ТОВ "Солар Південь" укладено договір оренди землі, за умовами якого орендодавець на підставі протоколу проведення земельних торгів (аукціону) від 30.08.2019 р. надав, а орендар прийняв в строкове платне користування земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 21,8310 га, кадастровий номер :03:013:0004, яка розташована на території Хиноцької сільської ради Володимирецького району. Дата державної реєстрації права оренди в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 23.12.2020 року (номер запису про інше речове право: 399 27384). Договір укладено на 7 років. Річна орендна плата сплачується орендарем шляхом безготівкового перерахування грошових коштів на відповідний рахунок організатора земельних торгів у розмірі 14 860,61 грн, що становить 8,04 % від нормативної грошової оцінки земельної ділянки, не пізніше 3-ох банківських днів з дня укладення відповідного договору.

Прокурор зазначає, що згідно інформації Володимирецької селищної ради, борг по договору оренди землі на земельну ділянку з кадастровим номером :03:013:0004 у ТОВ "Солар Південь" станом на 01.05.2023 р. становить 14 860,61 грн. Відповідно до листа ГУ ДПС у Рівненській області від 23.06.2023 р., ТОВ "Солар Південь" перебуває на обліку у Володимирецькій ДПІ ГУ ДПС у Рівненській області, станом на 22.06.2023 року обліковується борг з орендної плати за землю в сумі 16 220,61 грн, який виник з 03.06.2022 року. В листі зазначено, що у 2021 році відповідачем сплачено 19 713,63 грн, за 2022 рік сплачено 180,00 грн, у 2023 році сплата за договором оренди відсутня.

Прокурор вказує, що ТОВ "Солар Південь" не виконав взяті на себе зобов`язання щодо сплати орендних платежів за період з 03.06.2022 р. по 22.06.2023 р. в сумі 16 220,61 грн, у зв`язку з чим, договір оренди землі від 30.08.2019 р. підлягає припиненню шляхом його розірвання, а земельна ділянка площею 21,8310 га, кадастровий номер :03:013:0004, поверненню Володимирецькій територіальній громаді в особі Володимирецької селищної ради.

Відповідач відзиву у строки і порядку, визначені ухвалою суду від 07.08.2023 року та ухвалою суду від 05.09.2023 року, не надав, а відтак розгляд справи здійснюється за наявними матеріалами.

Прийняті у справі судові рішення та інші процесуальні дії.

Ухвалою Господарського суду Рівненської області від 07.08.2023 року прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі, постановлено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження та підготовче засідання призначити на "05" вересня 2023 р.

Ухвалою Господарського суду Рівненської області від 05.09.2023 року відкладено підготовче засідання на "27" вересня 2023 р.

Ухвалою Господарського суду Рівненської області від 27.09.2023 року продовжено строк підготовчого провадження на 30 днів - до 05.11.2023 року та відкладено підготовче засідання на "18" жовтня 2023 р.

Ухвалою Господарського суду Рівненської області від 18.10.2023 року закрито підготовче провадження у справі № 918/814/23 та призначено справу до судового розгляду по суті на "15" листопада 2023 р.

Прокурор та представник позивача в судовому засіданні 15.11.2023 року позовні вимоги підтримали з підстав, зазначених у позовній заяві.

Представник відповідача в судове засідання 15.11.2023 року не з`явився. До господарського суду повернулися ухвали суду від 07.08.2023 року, від 27.09.2023 року та від 18.10.2023 року, з відміткою поштового відділення "адресат відсутній за вказаною адресою", які направлялися на адреси відповідача, вказані в позовній заяві, в Договорі оренди землі 21009, Вінницька обл., м. Вінниця, вул. Київська, 14, офіс 411, та в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань - 23400, Вінницька обл., Могилів - Подільський р-н, селище міського типу Муровані Курилівці, вул. Соборна, буд. 57.

Відповідно до витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань від 05.09.2023 р., місцезнаходження Товариства з обмеженою відповідальністю "Солар Південь" () Україна, 23400, Вінницька обл., Могилів - Подільський р-н, селище міського типу Муровані Курилівці, вул. Соборна, буд. 57.

Слід зазначити, що відповідачем було отримано ухвалу господарського суду від 05.09.2023 року, про що свідчить рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення № 33 8, яке наявне в матеріалах справи. Відтак, відповідач був обізнаний про розгляд справи № 918/814/23 у Господарському суді Рівненської області.

Інші адреси відповідача, ніж ті, яка зазначені прокурором у позовній заяві, договорі та Єдиному державному реєстрі, суду не відома.

Господарський суд звертає увагу на те, що направлення листів рекомендованою кореспонденцією на дійсні адреси є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним. При цьому отримання зазначених листів адресатом перебуває поза межами контролю відправника, у цьому випадку суду.

При цьому, суд враховує правову позицію Верховного Суду, викладену у постанові від 20.07.2021 р. у справі № 916/1178/20, де зазначено, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, у даному випадку, суду.

Також, суд враховує висновок, викладений у постанові Верховного Суду від 19.12.2022 р. у справі № 910/1730/22, згідно якого у разі якщо ухвалу про вчинення відповідної процесуальної дії або судове рішення направлено судом рекомендованим листом за належною поштовою адресою, яка була надана суду відповідною стороною, за відсутності відомостей у суду про наявність у такої сторони інших засобів зв`язку та/або адреси електронної пошти, необхідність зазначення яких у процесуальних документах передбачена статтями 162, 165, 258, 263, 290, 295 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України), і судовий акт повернуто підприємством зв`язку з посиланням на відсутність (вибуття) адресата, відмову від одержання, закінчення строку зберігання поштового відправлення тощо, то необхідно вважати, що адресат повідомлений про вчинення відповідної процесуальної дії або про прийняття певного судового рішення у справі.

Ухвали суду від 07.08.2023 року, від 27.09.2023 року та від 18.10.2023 року надіслано на поштові адреси відповідача, а тому суд вважає, що ним вчинено всі можливі дії щодо належного повідомлення відповідача про розгляд справи господарським судом.

На підставі зазначеного, відповідно до ст. 242 ГПК України, ухвали суду від 07.08.2023 року, від 27.09.2023 року та від 18.10.2023 року вважаються врученими, а відповідач таким, що належним чином повідомлений про дату, час та місце судового засідання.

Статтею 42 ГПК України визначено права та обов`язки учасників судового процесу.

Відповідно до ч. 1 ст. 43 ГПК України, учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Згідно з абз. 1 ч. 2 ст. 2 Закону України "Про доступ до судових рішень" визначено, що судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в електронній формі не пізніше наступного дня після їх виготовлення і підписання, крім ухвал про арешт майна та тимчасовий доступ до речей та документів у кримінальних провадженнях, які підлягають оприлюдненню не раніше дня їх звернення до виконання. Судові рішення також можуть публікуватися в друкованих виданнях із додержанням вимог цього Закону.

Частинами 1 та 2 статті 3 Закону України "Про доступ до судових рішень" передбачено, що для доступу до судових рішень судів загальної юрисдикції Державна судова адміністрація України забезпечує ведення Єдиного державного реєстру судових рішень. Єдиний державний реєстр судових рішень (далі - Реєстр) - автоматизована система збирання, зберігання, захисту, обліку, пошуку та надання електронних копій судових рішень. Єдиний державний реєстр судових рішень функціонує в межах Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Судові рішення, внесені до Реєстру, є відкритими для безоплатного цілодобового доступу на офіційному веб-порталі судової влади України (ч. 1 ст. 4 Закону України "Про доступ до судових рішень").

З огляду на вказане учасники справи не були позбавлені права та можливості ознайомитись з ухвалами у Єдиному державному реєстрі судових рішень.

Відповідно до ч. 4 ст. 13 Господарського процесуального кодексу України, кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Згідно з ч. 9 ст. 165 Господарського процесуального кодексу України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Згідно з ч. 2 ст. 178 Господарського процесуального кодексу України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи. Суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи також у разі, якщо відзив подано особою, яка відповідно до частини шостої статті 6 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його і не навела поважних причин невиконання такого обов`язку.

Оскільки відповідач не скористався своїм правом на подання відзиву, справа розглядається за наявними матеріалами у відповідності до приписів ч. 9 ст. 165 та ч. 2 ст. 178 ГПК України.

Згідно з ч. 1 ст. 202 Господарського процесуального кодексу України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

За таких обставин, враховуючи, що неявка відповідача не перешкоджає всебічному, повному та об`єктивному розгляду всіх обставин справи, відтак, керуючись статтею 202 Господарського процесуального кодексу України, суд вважає за можливе розглянути справу за наявними у ній матеріалами.

Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини.

30.08.2019 року між Головним управлінням Держгеокадастру у Рівненській області (Орендодавець) та Товариством з обмеженою відповідальністю "Солар Південь" (Орендар) укладено Договір оренди землі (далі - Договір), за умовами якого, орендодавець на підставі протоколу проведення електронних земельних торгів (аукціону) від 30.08.2019 р. надає, а Орендар приймає в строкове платне користування земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва з кадастровим номером :03:013:0004, яка розташована на території Хиноцької сільської ради Володимирецького району Рівненської області (п. 1 Договору).

Відповідно до п. 2 п. 5 Договору, в оренду передається земельна ділянка, у тому числі за земельними угіддями рілля, загальною площею 21,8310 га. На земельній ділянці відсутні об`єкти нерухомого майна та об`єкти інфраструктури. Земельна ділянка передається в оренду без об`єктів нерухомого майна. Нормативна грошова оцінка земельної ділянки, кадастровий номер якої :03:013:0004, на дату укладення договору становить 184833,47 грн і підлягає щорічній індексації.

Згідно п. 8 Договору, договір укладено на 7 (сім) років. Після закінчення строку дії договору орендар, за умови належного виконання обов`язків, відповідно до умов цього договору та вимог чинного законодавства України, має переважне право на його поновлення на новий строк. У цьому разі орендар зобов`язаний письмово (листом повідомленням) повідомити орендодавця про намір продовжити його дію не пізніше ніж за 30 (тридцять) днів до закінчення строку дії договору. При поновленні договору оренди землі його умови можуть бути змінені за згодою сторін, у разі недосягнення домовленості щодо орендної плати та інших істотних умов договору переважне право орендаря на укладення договору оренди землі на новий строк припиняється.

Пунктами 9 та 11 Договору сторони погодили, що річна орендна плата сплачується орендарем шляхом безготівкового перерахування грошових коштів на відповідний рахунок організатора земельних торгів (р/р 0301, МФО 820172, , одержувач Головне управління Держгеокадастру у Рівненській області, банк одержувача Банк Держказначейська служба України, м. Київ), у розмірі 14860,61 грн, що становить 8,04 % від нормативної грошової оцінки земельної ділянки, не пізніше 3-ох банківських днів з дня укладення відповідного договору. Орендна плата вноситься у такі строки: за земельні ділянки держаної та/або комунальної власності, набуті в оренду за результатами земельних торгів: за перший рік не пізніше трьох банківських днів з дня укладення договору оренди, починаючи з наступного року відповідно до Податкового кодексу України на розрахунковий рахунок Хиноцької сільської ради Володимирецького району Рівненської області. Даним договором не передбачається передача продукції та надання послуг в рахунок орендної плати.

Земельна ділянка передається в оренду для ведення товарного сільськогосподарського виробництва. Цільове призначення земельної ділянки: для ведення товарного сільськогосподарського виробництва (п. 15 та п. 16 Договору).

Згідно п. 21 Договору, після припинення дії договору орендар протягом 5 робочих днів повертає орендодавцеві земельну ділянку у стані не гіршому порівняно з тим, у якому він одержав її в оренду. Орендодавець у разі погіршення корисних властивостей орендованої земельної ділянки, пов`язаних із зміною її стану, має право на відшкодування збитків у розмірі, визначеному сторонами. Якщо сторонами не досягнуто згоди про розмір відшкодування збитків, спір розв`язується у судовому порядку. У разі погіршення якості ґрунтового покриву та інших корисних властивостей орендованої земельної ділянки або приведення її у непридатний для використання за цільовим призначення стан збитки, що підлягають відшкодуванню визначаються відповідно до Порядку визначення та відшкодування збитків власникам землі та землекористувачам, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.04.1993 № 284 (ЗП України, 1993 № 10, ст. 193).

Відповідно до п. 38 Договору, дія договору припиняється шляхом його розірвання: за взаємною згодою сторін; за рішенням суду на вимогу однієї із сторін унаслідок невиконання другою стороною обов`язків, передбачених цим договором; з інших підстав, визначених чинним законодавством України.

Розірвання договору оренди землі в односторонньому порядку допускається. Умовами розірвання договору в односторонньому порядку є: відмова орендаря від зміни орендної плати у зв`язку із зміною коефіцієнтів індексації або нормативної грошової оцінки земельної ділянки; погіршення якості ґрунтового покриву та інших корисних властивостей орендованої земельної ділянки або приведення її у непридатний для використання за цільовим призначенням стан (п. 39 Договору).

За змістом п. 43 Договору, цей договір набирає чинності з моменту його підписання сторонами. Право оренди земельною ділянкою виникає з моменту державної реєстрації цього права.

Відповідно до інформаційної довідки № 326625339 від 22.03.2023 року з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, щодо земельної ділянки з кадастровим номером :03:013:0004, площею 21,831 га, 23.12.2020 року здійснено держану реєстрацію відповідно до договору оренди землі від 30.09.2019 року, строком 7 р., орендар ТОВ "Солар Південь".

Наказом Головного управління Держгеокадастру у Рівненській області № 17-38-ОТГ від 14.12.2020 р. "Про передачу земельних ділянок державної власності у комунальну власність" передано у комунальну власність Володимирецькій територіальній громаді в особі Володимирецької селищної ради земельні ділянки сільськогосподарського призначення державної власності загальною площею 2456,2410 гектара, які розташовані на території Володимирецької селищної ради та колишніх Берестівської, Біленської, Великотелковицької, Воронківської Довговільської, Жовкинівської, Красносільської, Любахівської, Половлівської, Степангородської та Хиноцької сільських рад Володимирецького району Рівненської області.

Володимирецька селищна рада Рівненської області листом № 02-23/198 від 05.10.2021 року зверталася до ТОВ "Солар Південь" в якому рекомендувала звернутися до Володимрецької селищної ради для уточнення умов користування земельною ділянкою згідно Договору оренди земельної ділянки.

Володимирецька селищна рада Рівненської області листом № вих-1974/03-29/22 від 12.10.2022 року зверталася до ТОВ "Солар Південь" відповідно до якого направлено копію листа ГУ ДПС у Рівненської області № 5640/5/17-00-04-06-05 від 30.09.2022 р. та просила ознайомитися з даним листом та надати відповідь у зв`язку з чим виникла заборгованість по орендній платі за землю та коли вона буде погашена. При цьому, з вказаного листа ГУ ДПС у Рівненської області № 5640/5/17-00-04-06-05 від 30.09.2022 р. вбачається, що станом на 01.09.2022 року по ТОВ "Солар Південь" згідно інтегрованої картки платника рахується податковий борг по орендній платі (18010600) в сумі 8668,66 грн.

Листом Головного управління ДПС у Рівненській області № 2445/5/17-00-13-05-03 від 13.03.2023 р. повідомлено, що ТОВ "Солар Південь" () перебуває на обліку у Володимирецькій ДПІ Головного управління ДПС у Рівненській області як платник орендної плати за землю (КБК 18010600). Згідно даних інформаційної системи ДПС (відомості інтегрованої картки платника орендної плати код бюджетної класифікації 18010600) у 2021 році платником сплачено до бюджету 19713,63 грн (23.02.201 5033,02 грн, 30.11.2021 14680,61 грн); у 2022 році сплачено 180,00 грн (дата операції 10.02.2022). У 2023 році сплата до бюджету орендної плати за землю відсутня. Станом на 10.03.2023 р. обліковується податковий борг з орендної плати за землю в сумі 14860,61 грн.

Листом Головного управління ДПС у Рівненській області № 4465/5/17-00-13-05-03 від 08.05.2023 р. повідомлено, що станом на 01.05.2023 р. обліковується податковий борг з орендної плати за землю в сумі 14860,61 грн.

Листом Головного управління ДПС у Рівненській області № 7390/5/17-00-13- від 23.065.2023 р. повідомлено, що станом на 22.06.2023 р. в ІКП обліковується податковий борг з орендної плати за землю в сумі 16220,61 грн, який виник по граничних термінах нарахування (сплати).

Щодо участі прокурора у цій справі, оцінка обґрунтованості порушення інтересів держави в особі органу, визначеного прокурором позивачем.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Пунктом 3 частини 1 статті 131-1 Конституції України передбачено, що прокуратура здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Частинами 3 та 5 статті 53 Господарського процесуального кодексу України (далі ГПК України) встановлено, що у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. У разі відкриття провадження за позовною заявою особи, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб (крім прокурора), особа, в чиїх інтересах подано позов, набуває статусу позивача. У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі набуває статусу позивача.

Відповідно до ч. 4 ст. 53 ГПК України, прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 174 цього Кодексу.

За змістом ч. 1, ч. 3, ч. 4 та ч. 7 статті 23 Закону України "Про прокуратуру" представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом. Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті, крім випадку, визначеного абзацом четвертим цієї частини. Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень. У разі встановлення ознак адміністративного чи кримінального правопорушення прокурор зобов`язаний здійснити передбачені законом дії щодо порушення відповідного провадження.

З системного аналізу вказаних правових норм вбачається, що виключними випадками, за яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді, є порушення або загроза порушення інтересів держави. Ключовим для застосування цієї норми є поняття "інтерес держави".

У Рішенні Конституційного Суду України у справі за конституційними поданнями Вищого арбітражного суду України та Генеральної прокуратури України щодо офіційного тлумачення положень статті 2 Арбітражного процесуального кодексу України (справа про представництво прокуратурою України інтересів держави в арбітражному суді) від 08.04.1999 р. № 3-рп/99 Конституційний Суд України, з`ясовуючи поняття "інтереси держави" висловив позицію про те, що інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування її державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання тощо (п. 3 мотивувальної частини).

Інтереси держави можуть збігатися повністю, частково або не збігатися зовсім з інтересами державних органів, державних підприємств та організацій чи з інтересами господарських товариств з часткою державної власності у статутному фонді. Проте, держава може вбачати свої інтереси не тільки в їх діяльності, але й в діяльності приватних підприємств, товариств.

З урахуванням того, що "інтереси держави" є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах.

Таким чином, "інтереси держави" охоплюють широке і водночас чітко не визначене коло законних інтересів, які не піддаються точній класифікації, а тому їх наявність повинна бути предметом самостійної оцінки суду у кожному конкретному випадку звернення прокурора з позовом (аналогічна позиція викладена у постанові Верховного Суду від 25.04.2018 р. зі справи № 806/1000/17).

У даному випадку несплата фактичним землекористувачем орендної плати за користування земель порушує інтереси держави, оскільки спричиняє ненадходження до бюджету визначених земельним та податковим законодавством коштів, а тому має наслідком недофінансування бюджету та неможливість реалізації місцевих програм, що є підставою інтересів держави органами прокуратури.

Перший "виключний випадок" передбачає наявність органу, який може здійснювати захист інтересів держави самостійно, а другий - відсутність такого органу. Однак підстави представництва інтересів держави прокуратурою у цих двох випадках істотно відрізняються.

У першому випадку прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює неналежно.

"Нездійснення захисту" виявляється в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень - він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається.

"Здійснення захисту неналежним чином" виявляється в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, але яка є неналежною.

"Неналежність" захисту може бути оцінена з огляду на встановлений порядок захисту інтересів держави, який серед іншого включає досудове з`ясування обставин порушення інтересів держави, обрання способу їх захисту та ефективне здійснення процесуальних прав позивача.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 року у справі № 912/2385/18 викладено таку правову позицію:

- прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу;

- бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк;

- звертаючись до відповідного компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення;

- невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню, тощо;

- прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження його бездіяльності. Якщо прокурору відомо причини такого не звернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові, але якщо з відповіді компетентного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 26.05.2020 р. у справі № 912/2385/18 дійшла висновків, що прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу. Бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк. Звертаючись до відповідного компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону "Про прокуратуру", прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню, тощо.

Враховуючи висновки Великої Палати Верховного Суду, у спірних правовідносинах судам необхідно дослідити: чи знав або повинен був знати компетентний орган про допущені порушення інтересів держави, проте всупереч цим інтересам за захистом до суду не звернувся; чи дотримано прокурором розумного строку для надання уповноваженому органу можливості відреагувати на виявлене прокурором порушення та самостійно звернутися до суду з відповідним позовом або ж надати аргументовану відповідь на звернення прокурора.

При цьому самого лише посилання прокурора про виявлення ним порушення інтересів держави та невжиття органом державної влади (позивачем у справі), на який покладено обов`язок щодо судового захисту інтересів держави, відповідних дій для такого захисту, недостатньо для прийняття судом рішення в такому спорі по суті, оскільки за змістом п. 2 ч. 4 ст. 23 Закону "Про прокуратуру" прокурор здійснює представництво інтересів держави в суді виключно після підтвердження судом правових підстав для представництва.

Прокурор, обґрунтовуючи звернення до суду з позовом в інтересах держави в особі Володимирецької селищної ради, вказав, що Володимирецька селищна рада є органом місцевого самоврядування, що представляє інтереси Володимирецької територіальної громади, та є органом, уповноваженим державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Однак, будучи обізнаною про порушення ТОВ "Солар Південь" умов договору оренди землі, Володимирецька селищна рада не реалізувала свої повноваження передбачені законом до припинення порушень вимог земельного законодавства, не вжила заходів реагування щодо розірвання спірного договору та припинення речового права на земельну ділянку у судовому порядку.

Володимирецькою селищною радою Рівненської області листом № вих.-1270/03-40/23 від 16.05.2023 року у відповідь на лист № 52/1-909вих-23 від 11.05.2023 р. повідомлено Вараську окружну прокуратуру, що Володимирецькою селищною радою процесуальні заходи стягнення заборгованості по орендні платі за землю з ТОВ "Солар Південь" не здійснювалися. Земельна ділянка з кадастровим номером :03:013:0004 ТОВ "Солар Південь" станом на 15.05.2023 р. жодним чином не використовується, її сільськогосподарський обробіток тривалий час не проводиться.

Вараська окружна прокуратура листом № 52/1-914вих-23 від 13.05.2023 року звернулася до Володимирецької селищної ради в якому проінформувала про наявні підстави для захисту інтересів держави Володимирецькою селищною радою, яка уповноважена державою здійснювати відповідні функції у даних правовідносинах, в т. ч. шляхом звернення до суду з позовом про розірвання договору оренди земельної ділянки площею 21,8310 га з кадастровим номером :03:013:0004 від 30.08.2019 р., укладеного Головним управління Держгеокадастру у Рівненській області та ТОВ "Солар Південь". При цьому, у вказаному листі просила надати до Вараської окружної прокуратури інформацію про вжитті заходи із вказаного питання, в тому числі проведену позовну роботу.

У відповідь на вказаний лист прокуратури, Володимирецька селищна рада листом № вих.-1345/03-39/23 від 25.05.2023 року повідомила, що Володимирецька селищна рада не здійснювала процесуальні заходи щодо стягнення заборгованості по орендні платі за земельну ділянку з кадастровим номером :03:013:0004 з ТОВ "Солар Південь", з позовом про розірвання договору оренди укладеного Головним управління Держгеокадастру у Рівненській області та ТОВ "Солар Південь" до суду не зверталася.

Вараська окружна прокуратура листом № 52/1-1357вих-23 від 26.07.2023 року звернулася до Володимирецької селищної ради в якому повідомила, що Вараською окружною прокуратурою підготовлено позовну заяву в інтересах держави в особі Володимирецької селищної ради до ТОВ "Солар Південь" про розірвання договору оренди землі та повернення земельної ділянки.

Судом встановлено, що на виконання ч. 3 5 ст. 53 ГПК України і ч. 3, 4 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру", прокурор обґрунтував неналежне здійснення захисту інтересів держави Володимирецькою селищною радою, яка протягом розумного строку не вживала заходів щодо звернення до суду з позовом про розірвання договору оренди та повернення земельної ділянки, тобто навів підставу для представництва інтересів держави та для звернення з позовом до суду.

За таких обставин, суд визнає обґрунтованими аргументи прокурора про наявність у нього підстав для звернення із позовом до суду з метою захисту прав та охоронюваних законом інтересів держави в особі органу місцевого самоврядування - Володимирецької селищної ради.

Норми права, що підлягають до застосування, та мотиви їх застосування, оцінка аргументів, наведених сторонами.

Статтею 14 Конституції України визначено, що земля є основним національним багатством, що перебуває під особливою охороною держави. Право власності на землю гарантується. Це право набувається і реалізується громадянами, юридичними особами та державою виключно відповідно до закону.

За змістом ст. 2 Закону України "Про оренду землі", відносини, пов`язані з орендою землі, регулюються Земельним кодексом України, Цивільним кодексом України, цим Законом, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до них, а також договором оренди землі.

Частиною 1 статті 93 Земельного кодексу України (далі ЗК України) встановлено, що право оренди земельної ділянки - це засноване на договорі строкове платне володіння і користування земельною ділянкою, необхідною орендареві для провадження підприємницької та іншої діяльності.

Відповідно до ст. 13 Закону України "Про оренду землі", договір оренди землі - це договір, за яким орендодавець зобов`язаний за плату передати орендареві земельну ділянку у володіння і користування на певний строк, а орендар зобов`язаний використовувати земельну ділянку відповідно до умов договору та вимог земельного законодавства.

Істотними умовами договору оренди землі є: об`єкт оренди (кадастровий номер, місце розташування та розмір земельної ділянки); строк дії договору оренди; орендна плата із зазначенням її розміру, індексації, способу та умов розрахунків, строків, порядку її внесення і перегляду та відповідальності за її несплату. За згодою сторін у договорі оренди землі можуть зазначатися інші умови (ч. 1 та ч. 2 ст. 15 Закону України "Про оренду землі").

Відповідно до ст. 206 ЗК України, використання землі в Україні є платним. Об`єктом плати за землю є земельна ділянка. Плата за землю справляється відповідно до закону.

Згідно з п. "в" ч. 1 ст. 96 ЗК України, землекористувачі зобов`язані: своєчасно сплачувати земельний податок або орендну плату.

Статтею 21 Закону України "Про оренду землі" визначено, що орендна плата за землю - це платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою згідно з договором оренди землі. Розмір, умови і строки внесення орендної плати за землю встановлюються за згодою сторін у договорі оренди (крім строків внесення орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, які встановлюються відповідно до Податкового кодексу України). Обчислення розміру орендної плати за землю здійснюється з урахуванням індексів інфляції, якщо інше не передбачено договором оренди. У разі визнання у судовому порядку договору оренди землі недійсним отримана орендодавцем орендна плата за фактичний строк оренди землі не повертається.

Відповідно до п. 288.1. ст. 288 Податкового кодексу України, підставою для нарахування орендної плати за земельну ділянку є договір оренди такої земельної ділянки. Органи виконавчої влади та органи місцевого самоврядування, які укладають договори оренди землі, повинні до 1 лютого подавати контролюючому органу за місцезнаходженням земельної ділянки переліки орендарів, з якими укладено договори оренди землі на поточний рік, та інформувати відповідний контролюючий орган про укладення нових, внесення змін до існуючих договорів оренди землі та їх розірвання до 1 числа місяця, що настає за місяцем, у якому відбулися зазначені зміни. Форма надання інформації затверджується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної фінансової політики. Договір оренди земель державної і комунальної власності укладається за типовою формою, затвердженою Кабінетом Міністрів України.

За змістом ст. 289 Податкового кодексу України, для визначення розміру податку та орендної плати використовується нормативна грошова оцінка земельних ділянок.

Положеннями ст. 525, ч. 1 ст. 526 ЦК України, ч. 1 ст. 193 Господарського кодексу України встановлено, що одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться. До виконання господарських договорів застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.

Не допускаються одностороння відмова від виконання зобов`язань, крім випадків, передбачених законом, а також відмова від виконання або відстрочка виконання з мотиву, що зобов`язання другої сторони за іншим договором не було виконано належним чином (ч. 7 ст. 193 Господарського кодексу України).

Згідно з ч. 1 ст. 530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Зобов`язання, строк (термін) виконання якого визначений вказівкою на подію, яка неминуче має настати, підлягає виконанню з настанням цієї події.

Відповідно до ст. 610 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

За частиною 1 статті 612 ЦК України, боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Статтею 31 Закону України "Про оренду землі" визначено припинення договору оренди землі.

Стаття 32 Закону України "Про оренду землі" визначає припинення договору оренди землі шляхом його розірвання. Згідно з ч. 1 ст. 32 вказаного закону передбачено, що на вимогу однієї із сторін договір оренди землі може бути достроково розірваний за рішенням суду в разі невиконання сторонами обов`язків, передбачених статтями 24 і 25 цього Закону та умовами договору, в разі випадкового знищення чи пошкодження об`єкта оренди, яке істотно перешкоджає передбаченому договором використанню земельної ділянки, а також на підставах, визначених Земельним кодексом України та іншими законами України.

Відповідно до п. "д" ч. 1 ст. 141 ЗК України, підставами припинення права користування земельною ділянкою є: д) систематична несплата земельного податку або орендної плати.

Згідно з ч. 1 ст. 782 ЦК України, наймодавець має право відмовитися від договору найму і вимагати повернення речі, якщо наймач не вносить плату за найм речі протягом трьох місяців підряд.

Частиною 2 статті 651 ЦК України передбачено, що договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору.

Відповідно до ст. 34 Закону України "Про оренду землі", у разі припинення або розірвання договору оренди землі орендар зобов`язаний повернути орендодавцеві земельну ділянку на умовах, визначених договором. Орендар не має права утримувати земельну ділянку для задоволення своїх вимог до орендодавця. У разі невиконання орендарем обов`язку щодо умов повернення орендодавцеві земельної ділянки орендар зобов`язаний відшкодувати орендодавцю завдані збитки.

У разі припинення договору найму наймач зобов`язаний негайно повернути наймодавцеві річ у стані, в якому вона була одержана, з урахуванням нормального зносу, або у стані, який було обумовлено в договорі (ч. 1 ст. 785 ЦК України).

Висновки суду за результатами вирішення спору.

За результатами з`ясування обставин, на які сторони посилалися як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були дослідженні в судовому засіданні, і з наданням оцінки всім аргументам учасників справи у їх сукупності та взаємозв`язку, як це передбачено вимогами ст. 75-79, 86 ГПК України, судом встановлено факт систематичного порушення з боку відповідача умов Договору в частині своєчасної сплати орендних платежів та наявність у останнього заборгованості в розмірі 16 220,61 грн, а відтак позовні вимоги про розірвання Договору оренди землі від 30.08.2019 року, укладеного між Головним управлінням Держгеокадастру у Рівненській області та Товариством з обмеженою відповідальністю "Солар Південь", судом визнаються обґрунтованими.

Крім того, розірвання договору оренди землі, згідно ст. 34 Закону України "Про оренду землі", є однією із підстав для повернення орендодавцеві земельної ділянки на умовах, визначених цим правочином, а відтак вимога прокурора про повернення земельної ділянки загальною площею 21,8310 га, кадастровий номер :03:013:0004, яка є предметом Договору, судом визнається також обґрунтованою.

Розподіл судових витрат.

Згідно з ч. 1 ст. 123 ГПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 129 ГПК України, судовий збір покладається у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, - на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

З огляду на зазначене, враховуючи, що позов визнано обґрунтованим судом в повному обсязі, судові витрати у справі по сплаті судового збору у розмірі 5 368,00 грн покладаються на відповідача у справі.

Керуючись ст. ст. 129, 236 - 241 Господарського процесуального кодексу України, суд -

ВИРІШИВ:

1. Позов задовольнити.

2. Розірвати договір оренди землі від 30.08.2019 року, укладений між Головним управлінням Держгеокадастру у Рівненській області та Товариством з обмеженою відповідальністю "Солар Південь" щодо земельної ділянки площею 21,8310 га, кадастровий номер :03:013:0004 (дата державної реєстрації - 23.12.2020).

3. Товариству з обмеженою відповідальністю "Солар Південь" (23400, Вінницька обл., Могилів - Подільський р-н, селище міського типу Муровані Курилівці, вул. Соборна, буд. 57, ) повернути Володимирецькій територіальній громаді в особі Володимирецької селищної ради (34300, Рівненська обл., Вараський р-н, смт. Володимирець, вул. Повстанців, 21, ) земельну ділянку площею 21,8310 га, кадастровий номер :03:013:0004.

4. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Солар Південь" (23400, Вінницька обл., Могилів - Подільський р-н, селище міського типу Муровані Курилівці, вул. Соборна, буд. 57, ) на користь Рівненської обласної прокуратури (33028, Рівненська обл., м. Рівне, вул. 16 липня, буд. 52, ) 5 368,00 грн (п`ять тисяч триста шістдесят вісім гривень 00 копійок) витрат по сплаті судового збору.

5. Накази видати після набрання рішенням законної сили.

Позивач (стягувач): Володимирецька селищна рада (34300, Рівненська обл., Вараський р-н, смт. Володимирець, вул. Повстанців, 21, ).

Стягувач щодо судового збору: Рівненська обласна прокуратура (33028, Рівненська обл., м. Рівне, вул. 16 липня, буд. 52, ).

Відповідач (боржник): Товариство з обмеженою відповідальністю "Солар Південь" (23400, Вінницька обл., Могилів - Подільський р-н, селище міського типу Муровані Курилівці, вул. Соборна, буд. 57, ).

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено до Північно - західного апеляційного господарського суду в порядку та строки, встановлені статтями 256 - 257 Господарського процесуального кодексу України. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складено та підписано 16 листопада 2023 року.

Веб-адреса сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію по справі, що розглядається: http://rv.arbitr.gov.ua.

Суддя Р.В. Романюк