УХВАЛА

13 листопада 2023 року

м. Київ

cправа № 34/10-18/40-12/274

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Кібенко О.Р. - головуючий, Бакуліна С.В., Студенець В.І.,

розглянувши матеріали касаційної скарги ОСОБА_1

на ухвалу Господарського суду міста Києва від 16.05.2023

та постанову Північного апеляційного господарського суду від 27.06.2023

у справі за позовом Відкритого акціонерного товариства "Енергопостачальна компанія "Дніпрообленерго"

до Дочірнього підприємства Закритого акціонерного товариства "Порцелакінвест ЛТД"

за участю третьої особи - Філії "Вільногірський гірничо-металургійний комбінат" Закритого акціонерного товариства "Кримський титан"

та заінтересованої особи ОСОБА_1

про стягнення заборгованості,

В С Т А Н О В И В:

1. Господарський суд міста Києва рішенням від 30.04.2010, залишеним без змін постановою Київського апеляційного господарського суду від 15.09.2010 та постановою Вищого господарського суду України від 24.11.2010, позов Відкритого акціонерного товариства "Енергопостачальна компанія "Дніпрообленерго" задовольнив повністю, стягнув з Дочірнього підприємства Закритого акціонерного товариства "Порцелакінвест ЛТД" на користь позивача заборгованість у розмірі 333 751,10 грн.

2. 15.07.2010 на виконання рішення Господарського суду міста Києва від 30.04.2010 видано відповідний наказ.

3. У квітні 2023 до суду від Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпровські електромережі" надійшла заява про звернення стягнення на грошові кошти ОСОБА_1 у розмірі 303 377,39 грн, який має заборгованість перед боржником - Дочірнім підприємством Закритого акціонерного товариства "Порцелакінвест ЛТД" згідно рішення Солом`янського районного суду міста Києва від 29.08.2011 у справі №2-207/11.

4. Господарський суд міста Києва ухвалою від 16.05.2023 відмовив в задоволенні заяви Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпровські електромережі" про звернення стягнення на грошові кошти, що належать іншій особі.

5. Господарський суд міста Києва мотивував свою відмову тим, що позивач звернувся з відповідною заявою після закінчення встановленого ч.2 ст.336 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК) строку, оскільки строк пред`явлення виконавчого листа Солом`янського районного суду міста Києва, виданого 20.04.2012 у справі №2-207/11, до виконання становив 1 рік.

6. Північний апеляційний господарський суд постановою від 27.06.2023 ухвалу Господарського суду міста Києва від 16.05.2023 скасував; заяву Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпровські електромережі" про звернення стягнення на грошові кошти, що належать ОСОБА_1 задовольнив та звернув стягнення на грошові кошти ОСОБА_1 , який має заборгованість перед Дочірнім підприємством Закритого акціонерного товариства "Порцелакінвест ЛТД" згідно рішення Солом`янського районного суду міста Києва від 29.08.2011 у справі №2-207/11 у розмірі 303 377,39 грн на користь Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпровські електромережі" в рахунок погашення заборгованості згідно рішення Господарського суду міста Києва від 30.04.2010 у справі №34/10-18/40-12/274.

7. Постанова суду апеляційної інстанції мотивована, зокрема, таким:

- під час розгляду заяви про звернення стягнення на грошові кошти, що належать іншим особам, предметом дослідження суду має бути факт наявності заборгованості, що повинен підтверджуватись доказами, які відповідають вимогам статей 76-79 ГПК, зокрема, це може бути відповідне рішення суду та факт беззаперечності заборгованості особи, якій належать кошти на які виконавець просить звернути стягнення;

- на момент розгляду заяви позивача у матеріалах справи, а також в Автоматизованій системі виконавчого провадження відсутні докази закінчення виконавчого провадження №50918315 у зв`язку із фактичним виконанням у повному обсязі боржником рішення згідно з виконавчим листом Солом`янського районного суду міста Києва від 20.04.2012 у справі №2-207/11;

- заборгованість ОСОБА_1 перед Дочірнім підприємством Закритого акціонерного товариства "Порцелакінвест ЛТД" підтверджена відповідним рішенням суду, яке набрало законної сили, як того вимагають положення ст.336 ГПК та п.10 ст.56 Закону "Про виконавче провадження";

- строк на пред`явлення до виконання виконавчого документа, виданого Солом`янським районним судом міста Києва від 20.04.2012 у справі №2-207/11 про стягнення коштів з ОСОБА_1 на користь Дочірнього підприємства Закритого акціонерного товариства "Порцелакінвест ЛТД", не було пропущено, про що свідчить відкрите 27.05.2016 виконавче провадження №50918315; в силу приписів п.1 ч.4 ст.12 Закону "Про виконавче провадження" пред`явлення до примусового виконання рішення Солом`янського районного суду міста Києва від 20.04.2012 у справі №2-207/11 мало наслідком переривання відповідних строків;

- положення ч.2 ст.336 ГПК не встановлюють додаткових умов для відмови в задоволенні заяви стягувача про звернення стягнення на грошові кошти, що належать особі, яка має заборгованість перед боржником;

- під час розгляду цієї заяви Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпровські електромережі" встановленню підлягають лише факти наявності заборгованості у ОСОБА_1 перед Дочірнім підприємством Закритого акціонерного товариства "Порцелакінвест ЛТД" та не має значення правова природа (статус) стягнутих грошових коштів.

8. 31.07.2023 ОСОБА_1 звернувся з касаційною скаргою, у якій просить скасувати ухвалу Господарського суду міста Києва від 16.05.2023 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 27.06.2023 та направити справу на новий розгляд до суду першої інстанції.

9. Верховний Суд ухвалою від 28.08.2023 витребував з Господарського суду міста Києва та/або Північного апеляційного господарського суду матеріали справи №34/10-18/40-12/274, відклав розгляд питання про відкриття чи відмову у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 , повернення без розгляду касаційної скарги або залишення касаційної скарги без руху до надходження до Верховного Суду матеріалів справи №34/10-18/40-12/274.

10. 02.11.2023 до Верховного Суду надійшли матеріали справи №34/10-18/40-12/274.

11. Перевіривши матеріали справи та касаційної скарги, Верховний Суд дійшов висновку, що скаргу подано з дотриманням вимог статей 287, 290 ГПК.

12. На виконання вимог п.5 ч.2 ст.290 ГПК скаржник у касаційній скарзі зазначає, зокрема, таке:

- суд апеляційної інстанції не врахував висновків, викладених у постанові Верховного Суду від 16.10.2019 у справі №922/190/18, відповідно до яких оскарження ухвал суду, які не передбачені ст.255 ГПК, окремо від рішення суду не допускається; пункт 28 ч.1 ст.255 ГПК передбачає можливість оскарження в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції про звернення стягнення на грошові кошти, що належать іншим особам, чи нерухоме майно, право власності на яке не зареєстровано в установленому законом порядку; ухвала про відмову в задоволенні заяви про звернення стягнення на грошові кошти не підлягає оскарженню в апеляційному порядку (скаржник посилається також на принцип "суд знає закони", п.3 ч.2 ст.287 ГПК);

- суд першої інстанції не застосував до спірних правовідносин ст.515 Цивільного кодексу України (далі - ЦК), та не дослідив природу (походження) зобов`язань у спірних правовідносинах;

- суд апеляційної інстанції, акцентувавши увагу, що встановленню підлягають лише факти наявності заборгованості у ОСОБА_1 перед Дочірнім підприємством Закритого акціонерного товариства "Порцелакінвест ЛТД" та не має значення правова природа (статус) стягнутих грошових коштів, зазначив також, що така природа все таки має значення, адже послався на ст.515 ЦК; проте суд апеляційної інстанції неправильно застосував цю норму;

- у цих правовідносинах має місце відшкодування матеріальних збитків спричинених саме Дочірньому підприємству Закритого акціонерного товариства "Порцелакінвест ЛТД" кримінально караним діянням; відтак, виходячи із принципів Кримінального кодексу України, принципу особистої відповідальності та повноти відповідальності, беручи до уваги ст.515 ЦК, саме такій особі повинна бути відшкодована завдана шкода, а не будь-якій іншій.

13. Враховуючи обґрунтування скаржником підстав касаційного оскарження, Верховний Суд дійшов висновку, що касаційна скарга відповідає вимогам ст.290 ГПК, у зв`язку з чим, відповідно до ст.294 ГПК, необхідно відкрити касаційне провадження у справі.

14. Скаржник заявив клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження постанови Північного апеляційного господарського суду від 27.06.2023 (повний текст складено 28.06.2023), яке обґрунтовує тим, що повний текст оскаржуваної постанови суду апеляційної інстанції був йому вручений 27.07.2023 електронним листом у відповідь на заяву про видачу копії судового рішення від 21.07.2023; до цього оскаржувана постанова скаржнику не направлялася.

15. Відповідно до ст.288 ГПК касаційна скарга на судове рішення подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, що оскаржується, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення. Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч.4 ст.293 цього Кодексу.

16. Оскільки скаржник подав касаційну скаргу протягом двадцяти днів з дня отримання копії повного тексту оскаржуваної постанови на адресу електронної пошти (м.о.у, а.с.153), то колегія суддів вважає, що причини пропуску встановленого строку є поважними, а клопотання про поновлення строку необхідно задовольнити.

17. Згідно з ч.5 ст.301 ГПК перегляд ухвал суду першої та апеляційної інстанцій (крім ухвал, якими закінчено розгляд справи) здійснюється судом касаційної інстанції без повідомлення учасників справи.

18. Згідно з ч.13 ст.8 ГПК розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

19. 10.08.2023 до Верховного Суду від Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпровські електромережі" надійшло заперечення проти відкриття касаційного провадження (клопотання про повернення касаційної скарги скаржнику), яке мотивоване тим, що об`єднана палата Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду в постанові від 14.04.2020 у справі №910/5300/17 виклала висновок щодо можливості апеляційного оскарження ухвали про відмову в задоволенні заяви про звернення стягнення на грошові кошти, що належать іншим особам; у касаційній скарзі не викладені передбачені ГПК підстави для оскарження судового рішення в касаційному порядку.

20. З урахуванням зазначеного, зокрема у п.12 цієї ухвали, доводи Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпровські електромережі" щодо обґрунтування підстав касаційного оскарження, викладені у запереченні проти відкриття касаційного провадження, будуть розглянуті Верховним Судом під час касаційного розгляду справи, оскільки здійснення відповідної перевірки на стадії відкриття касаційного провадження у цій справі є неможливим.

Керуючись статтями 8, 119, 234, 235, 287, 288, 290, 294, 301 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд

У Х В А Л И В:

1. Поновити ОСОБА_1 строк на касаційне оскарження ухвали Господарського суду міста Києва від 16.05.2023 та постанови Північного апеляційного господарського суду від 27.06.2023.

2. Відкрити касаційне провадження у справі №34/10-18/40-12/274 за касаційною скаргою ОСОБА_1 .

3. Призначити до розгляду справу за касаційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду міста Києва від 16.05.2023 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 27.06.2023 у порядку письмового провадження.

4. Надати учасникам справи строк для подання відзиву на касаційну скаргу до 27.11.2023.

5. Звернути увагу учасників справи та їх представників, що з 18.10.2023 введено в дію Закон від 29.06.2023 №3200-ІХ щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно- телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами (надалі - в ЄСІТС), яким встановлено, що:

- адвокати нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи зобов`язані реєструвати свої електронні кабінети в ЄСІТС. Інші - реєструють свої електронні кабінети в добровільному порядку;

- касаційна скарга, відзив на касаційну скаргу та будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити відомості про наявність або відсутність електронного кабінету. Особа, яка подає до суду процесуальний документ в електронній формі через електронний кабінет, звільняється від обов`язку зазначення таких відомостей;

- особа, яка зареєструвала електронний кабінет, може подавати документи до суду в електронній формі виключно в ЄСІТС. Однак це не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі;

- якщо касаційна скарга подана до суду в електронній формі, то особа, яка подала скаргу, має подавати до суду заяви по суті справи, клопотання та письмові докази виключно в електронній формі, крім випадків, коли судом буде надано дозвіл на їх подання в паперовій формі;

- учасникам справи, які мають електронний кабінет, суд надсилає всі судові рішення в електронній формі виключно через електронні кабінети в ЄСІТС, що не позбавляє права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою;

- процесуальні наслідки звернення до суду особи без реєстрації електронного кабінету встановлені Кодексом у вигляді залишення її документа без руху, його повернення або залишення без розгляду. Такі наслідки застосовуються судом також, якщо інтереси особи, яка зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, представляє адвокат.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя О. Кібенко

Судді С. Бакуліна

В. Студенець