УХВАЛА

м. Київ

09.11.2023Справа № 910/1441/22

Господарський суд міста Києва у складі судді Полякової К.В., за участі секретаря судового засідання Саруханян Д.С., розглянувши заяву Державного підприємства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" про відстрочення виконання рішення суду в справі

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Концепт Інжиніринг"

до Державного підприємства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом"

про стягнення 5040955,74 грн.

за участі представників:

від заявника (відповідача): Балацький Я.А.

від позивача: не з`явився,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Концепт Інжиніринг" звернулося до Господарського суду міста Києва з позовною заявою до Державного підприємства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" про стягнення за договором поставки від 12.05.2021 № 53-121-01-21-10266 основного боргу в розмірі 4813240 грн., трьох процентів річних у розмірі 55070,72 грн., інфляційних втрат у розмірі 172645,02 грн.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 27.04.2023 провадження у справі № 910/1441/22 у частині позовних вимог про стягнення 464620 грн. основного боргу закрито на підставі пункту 2 частини 1 статті 231 ГПК України.

Рішенням Господарського суду міста Києва від 27.04.2023 у справі № 910/1441/22 позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю "Концепт Інжиніринг" задоволено частково, а саме: стягнуто з Державного підприємства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Концепт Інжиніринг" 4 348 620 грн. основного боргу, 172414,14 грн. інфляційних втрат, 54671 грн. трьох процентів річних, а також 68635,57 грн. витрат зі сплати судового збору. У задоволенні решти позовних вимог відмовлено.

Постановою Північного апеляційного господарського суду від 03.08.2023 рішення Господарського суду м. Києва від 27.04.2023 у справі № 910/1441/22 залишено без змін.

01.11.2023 через відділ діловодства та документообігу суду від Державного підприємства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" надійшла заява про відстрочення виконання рішення суду.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 02.11.2023 прийнято до розгляду заяву Державного підприємства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" про відстрочення виконання рішення суду у справі № 910/1441/22 та призначено судове засідання на 09.11.2023 року.

08.11.2023 через систему «Електронний суд» від позивача надійшла заява про розгляд справи за відсутності представника позивача. Також у заяві наведені заперечення проти заяви відповідача про відстрочення виконання рішення суду.

У судовому засіданні 09.11.2023 представник відповідача (заявника) просив подану заяву про відстрочення виконання рішення суду задовольнити.

Представник позивача до судового засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду заяви повідомлений належним чином.

Відповідно до частини 1 статті 331 Господарського процесуального кодексу України за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання.

Згідно з частиною 3 статті 331 ГПК України підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочки або розстрочки виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Частиною 4 статті 331 ГПК України встановлено, що вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує: 1) ступінь вини відповідача у виникненні спору; 2) стосовно фізичної особи - тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, її матеріальний стан; 3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

Питання про відстрочення виконання рішення суду господарські суди мають вирішувати із дотриманням балансу інтересів сторін. Необхідною умовою задоволення заяви про відстрочення виконання рішення суду є з`ясування питання щодо дотримання балансу інтересів сторін, господарські суди повинні досліджувати та оцінювати доводи та заперечення як позивача, так і відповідача, а також дотримуватися розумного строку відстрочення.

На обґрунтування заяви про відстрочення виконання рішення суду відповідач вказав, що опинився в складному фінансовому становищі внаслідок військової агресії Російської Федерації проти України та введення воєнного стану з 24.02.2022 року. При цьому, дохід відповідача більше ніж на 90 % складається з виручки від реалізації електричної енергії, що виробляється відокремленими підрозділами відповідача - атомними електростанціями. Водночас, наразі відповідачем втрачено значну частину виробничих потужностей, що вплинуло на фінансовий стан відповідача. Також відповідач наголосив на наявності значних витрат із 2019 року для забезпечення загальносуспільного інтересу, а саме доступності електричної енергії для побутових споживачів. Одночасно, представник відповідача в судовому засіданні також звернув увагу на початок опалювального сезону, що створює значне фінансове навантаження на відповідача, у зв`язку з чим відстрочення виконання рішення суду надасть час для можливості стабілізувати фінансовий стан.

Разом із цим, не є безумовною підставою для надання відстрочки у виконанні судового рішення введення 24.02.2022 на території України воєнного стану, оскільки ДП "НАЕК "Енергоатом" не доведено наявності причинно-наслідкового зв`язку між введенням в Україні воєнного стану та неможливістю своєчасного виконання своїх договірних зобов`язань.

Суд зауважує, що спірна заборгованість перед позивачем виникла у відповідача за поставлений товар протягом травня-липня 2021 року, тобто до введення на території України воєнного стану.

При цьому, відповідач просив суд відстрочити виконання рішення у справі на 1 рік з дня його ухвалення - до 27.04.2024, проте відповідачем не обґрунтовано та не надано жодних доказів на підтвердження того, що після спливу цього строку рішення суду буде виконано.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 06.10.2011 у справі "Агрокомплекс проти України" зазначив, що існування заборгованості, яка підтверджена остаточним і обов`язковим для виконання судовим рішенням, дає особі, на користь якої таке рішення винесено, підгрунтя для "законного сподівання" на виплату такої заборгованості і становить "майно" цієї особи у зазначеній статті 1 Першого протоколу.

Таким чином, постановлення на користь позивача в даній справі судового рішення про стягнення з відповідача грошових коштів у незалежності від правової природи цих коштів, становить "майно" позивача, на отримання якого позивач має легітимні сподівання.

При цьому, Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що присудження грошових коштів не надає пом`якшення у виконавчому провадженні, а отже, сама можливість надання відстрочки/розстрочки виконання судового акта повинна носити виключний характер.

Отже, наведені відповідачем підстави для відстрочення виконання судового рішення не є тими виключними обставинами, які давали би підстави для відстрочення виконання судового рішення, яке набрало законної сили.

Із урахуванням викладеного, суд дійшов висновку в задоволенні заяви відповідача про відстрочення виконання рішення суду від 27.04.2023 у справі № 910/1441/22 відмовити.

Керуючись статтями 233-235, 331 ГПК України, суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви Державного підприємства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" про відстрочення виконання рішення суду від 27.04.2023 у справі № 910/1441/22 відмовити.

Ухвала набирає законної сили негайно після її оголошення та може бути оскаржена в порядку та строк, встановлені статтями 254-257 ГПК України.

Дата підписання: 14.11.2023 року.

Суддя К.В. Полякова