УХВАЛА

31 жовтня 2023 року

м. Київ

cправа № 921/481/22

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Кондратова І.Д. - головуючий, судді - Вронська Г.О., Губенко Н.М.,

розглянувши касаційну скаргу Приватного підприємства "Інвест-Родина"

на рішення Господарського суду Тернопільської області

(суддя - Гирила І.М.)

від 19.04.2023

та постанову Західного апеляційного господарського суду

(головуючий - Скрипчук О.С., судді - Матущак О.І., Плотніцький Б.Д.)

від 08.08.2023

у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Енерджі Трейд Груп"

до Приватного підприємства "Інвест-Родина"

про стягнення заборгованості в сумі 1 256 579,97 грн,

ВСТАНОВИВ:

1. У жовтні 2023 року Товариство з обмеженою відповідальністю "Енерджі Трейд Груп" (надалі - позивач, Товариство) звернулося до Господарського суду Тернопільської області з позовом до Приватного підприємства "Інвест-Родина" (надалі - відповідач, Підприємство) про стягнення 479 415, 92 грн суми основного боргу, 267 929, 67 грн пені, 32 119, 65 грн 3% річних, 443 555, 62 грн інфляційних втрат та 33 559, 11 грн 7% штрафу.

2. Позов обґрунтований неналежним виконанням відповідачем умов Договору постачання природного газу № К-46/2020 від 29.04.2020, зокрема в частині оплати вартості поставленого позивачем природного газу. За неналежне виконання умов договору позивачем нараховано відповідачу штрафні санкції.

3. Під час розгляду справи в суді першої інстанції, позивач подав заяву, в якій зазначив, що вимоги щодо стягнення заборгованості в сумі 479 415, 92 грн не підтримує, у зв`язку із їх сплатою після пред`явлення позову, що підтверджується платіжним дорученням № 1958 від 02.12.2022 на суму 479 415, 92 грн.

4. Рішенням Господарського суду Тернопільської області від 19.04.2023, залишеним без змін постановою Західного апеляційного господарського суду, позов задоволено частково, стягнуто з Підприємства на користь Товариства 97 552,22 грн пені, 88 284,06 грн інфляційних нарахувань, 8 469,95 грн 3% річних, 33 559,11 грн штрафу та 10 609,22 грн в повернення сплаченого судового збору. Закрито провадження у справі в частині стягнення 479 415,92 грн основного боргу за відсутністю предмета спору.

5. Суд першої інстанції дійшов висновків, з якими погодився суд апеляційної інстанції, що:

- згідно з платіжним дорученням № 1958 від 02.12.2022 після пред`явлення позову відповідач оплатив суму основної заборгованості в розмірі 479 415, 92 грн, тому в цій частині провадження у справі слід закрити на підставі пункту 2 частини першої статті 231 ГПК України;

- предметом судового розгляду у цій справі є вимоги позивача про стягнення з відповідача 267 929, 67 грн пені, 32 119, 65 грн 3% річних 443 555, 62 грн інфляційних втрат та 33 559, 11 грн 7% штрафу;

- здійснивши перерахунок заявлених до стягнення сум штрафних санкцій, документально обґрунтованим та арифметично правильним є стягнення з відповідача 97 552,22 грн пені, 88 284,06 грн інфляційних нарахувань, 8 469,95 грн 3% річних, 33 559,11 грн штрафу;

- пеня в сумі 170 377, 45 грн, 3% річних в сумі 23 649, 70 грн та інфляція в сумі 355 271, 56 грн нараховані позивачем та заявлені до стягнення безпідставно;

- підстави для застосування приписів статей 233 ГК України та 551 ЦК України щодо зменшення розміру штрафних санкцій, з урахуванням конкретних обставин справи, відсутні;

- висновки Великої Палати Верховного Суду, викладені у постанові від 18.03.2020 у справі № 902/417/18 не підлягають застосуванню у цій справі, оскільки правовідносини, що склалися між сторонами спору у справі №921/481/22 та у справі № 902/417/18 не є подібними, так як різними є встановлені судами фактичні обставини справ, що сформували зміст спірних правовідносин та вплинули на їх правове регулювання;

- відповідно до статті 129 ГПК України, понесені позивачем витрати по сплаті судового збору в сумі 10 609, 22 грн покладено на відповідача пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.

6. 12.09.2023 Підприємство подало до Верховного Суду касаційну скаргу, в якій просить рішення судів попередніх інстанцій скасувати в частині задоволених позовних вимог та передати справу на новий розгляд до суду першої інстанції. Також скаржник заявив клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень.

7. 20.09.2023 Підприємство подало до Верховного Суду доповнення до касаційної скарги.

8. Верховний Суд ухвалою від 06.10.2023 касаційну скаргу залишив без руху, оскільки скаржник не додав документ, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, а також необхідності уточнення підстав касаційного оскарження судових рішень.

9. 09.10.2023 Підприємство надіслало до Верховного Суду платіжну інструкцію № 05-973984/1 від 05.10.2023 про сплату судового збору в розмірі 21 218,50 грн.

10. 19.10.2023 Підприємство подало до Верховного Суду заяву про усунення недоліків касаційної скарги на виконання ухвали суду, до якої додало нову редакцію касаційної скарги.

11. На виконання вимог пункту 5 частини другої статті 290 ГПК України підставами касаційного оскарження судових рішень скаржник визначає пункти 1 та 4 частини другої статті 287 цього Кодексу.

12. Обґрунтовуючи наявність підстави касаційного оскарження, передбаченої пунктом 1 частини другої статті 287 ГПК України, скаржник зазначає таке:

- суди попередніх інстанцій не зменшили розмір пені та 3% річних, оскільки неправильно застосували норми частини третьої статті 551 Цивільного кодексу України та частини першої статті 231 Господарського кодексу України, та не врахували висновки, викладені у постановах Великої Палати Верховного Суду від 18.03.2020 у справі № 902/4147/18, від 18.04.2023 у справі № 199/3152/20, від 12.12.2018 у справі № 703/1181/16-ц, від 20.09.2019 у справі № 761/26293/16-ц, від 28.06.2019 у справі № 761/9584/15-ц, Верховного Суду України від 03.09.2014 у справі № 6-100цс14 та від 04.11.2015 у справі № 6-1120цс15, Верховного Суду від 08.12.2021 у справі № 922/4053/20, від 10.05.2023 у справі № 501/2862/15-ц від 06.06.2023 у справі № 911/682/21, від 16.06.2021 у справі № 915/2222/19, щодо застосування зазначених норм права;

- розрахунок сум, що стягуються, є необґрунтований, виконаний неправильно і суди порушили норми статей 13, 79, 86 ГПК України та не врахували висновок, викладений у постанові Верховного Суду від 28.01.2019 у справі № 922/3782/17, щодо обов`язку суду при вирішенні спору про стягнення сум пені, 3 % річних та інфляційних втрат перевірити правильність розрахунку цих сум відповідно до умов договору, обставин справи та положень чинного законодавства;

- суд першої інстанції дійшов помилкового висновку щодо стягнення з відповідача судових витрат в частині позовних вимог, відповідно до яких провадження у справі закрито, порушив норми частини третьої статті 130, пункту 2 частини першої статті 231 ГПК України та не врахував висновок, викладений у постанові Верховного Суду від 21.04.2021 у справі № 199/9188/16-ц, із зазначеного питання.

13. В обґрунтування підстави касаційного оскарження, визначеної пунктом 4 частини другої статті 287 ГПК України скаржник посилається на порушення судами попередніх інстанцій норм процесуального права, зокрема зазначає наступне:

- суд першої інстанції ухвалив рішення на підставі недопустимих доказів, оскільки такі належним чином не засвідчені (на договорі постачання природного газу № К-46/2020 від 29.04.2020 відсутній посвідчуваний напис, а міститься лише напис копія; на копіях інших документах відсутнє зазначення посади особи, яка засвідчує копію, її власного імені та прізвища), порушив норми статей 73, 74, 77, 91 ГПК України та пункту 5.26 національного стандарту ДСТУ 4163:2020, і суди не врахували висновки, викладені у постановах Верховного Суду від 11.07.2018 у справі № 904/8549/17, від 14.09.2021 у справі № 910/14452/20, від 13.07.2022 у справі № 201/7705/19 (пункт 4 частини третьої статті 310 ГПК України);

- позивач подав докази (копія листа ПАТ "Тернопільміськгаз" №324 від 23.09.2022) з пропуском строку на їх подання без клопотання про поновлення строку, тому відповідно до вимог статей 14, 80, 118 ГПК України суд першої інстанції не міг вирішувати питання про приєднання таких доказів до справи, досліджувати та оцінювати їх. У порушення вимог частини другої статті 232 ГПК України суд не виносив ухвалу про приєднання доказів до справи. Скаржник зазначає, що акти приймання-передачі природного газу, подані з відповіддю на відзив, є недопустимими доказами, і суд на підставі недопустимих доказів безпідставно виконав власний розрахунок заборгованості (пункт 4 частини третьої статті 310 ГПК України);

- суди порушили норми статей 86, 236, 237, 282 ГПК України, оскільки суд першої інстанції необґрунтовано відхилив у задоволенні клопотання, викладеного у відзиві на позов, про витребування оригіналів документів, а суд апеляційної інстанції зазначені порушення проігнорував (пункт 3 частини третьої статті 310 цього Кодексу).

14. Також у касаційній скарзі скаржник посилається на практику Європейського Суду щодо обґрунтованості та вмотивованості судових рішень.

15. У касаційній скарзі скаржник заявив клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень.

16. В обґрунтування поважності причин пропуску зазначає, що повний текст постанови суду апеляційної інстанції позивач отримав 31.08.2023, на підтвердження надає копію поштового конверта.

17. Верховний Суд розглянув клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень, з огляду на те, що повний текст постанови суду апеляційної інстанції заявник отримав 31.08.2023 і скаргу подала протягом двадцятиденного строку, Суд дійшов висновку, що він має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження.

18. З огляду на зміст касаційної скарги та доданих до неї матеріалів, ураховуючи її відповідність вимогам параграфу 1 глави 2 Розділу IV ГПК України, Верховний Суд дійшов висновку, що підстави для залишення касаційної скарги без руху, повернення касаційної скарги чи відмови у відкритті касаційного провадження відсутні, тому відкриває касаційне провадження у справі з підстав, передбачених пунктами 1 та 4 частини другої статті 287 ГПК України.

Керуючись нормами статей 119, 234, 288, 290, 294, частини четвертої статті 197, пунктами 1, 4 частини другої статті 287, частини третьої статті 301 ГПК України, Верховний Суд

У Х В А Л И В:

1. Поновити Приватному підприємству "Інвест-Родина" строк на касаційне оскарження рішення Господарського суду Тернопільської області від 19.04.2023 та постанови Західного апеляційного господарського суду від 08.08.2023 у справі № 921/481/22.

2. Відкрити касаційне провадження у справі № 921/481/22 за касаційною скаргою Приватного підприємства "Інвест-Родина" на рішення Господарського суду Тернопільської області від 19.04.2023 та постанову Західного апеляційного господарського суду від 08.08.2023.

3. Призначити до розгляду касаційну скаргу Приватного підприємства "Інвест-Родина" у справі № 921/481/22 на 05 грудня 2023 року о 10:00 год у відкритому судовому засіданні у приміщенні Касаційного господарського суду за адресою: м. Київ, вул. О. Копиленка, 6, в залі судових засідань № 2 (кабінет № 209).

4. Явка учасників справи в судове засідання не є обов`язковою.

5. Встановити позивачу строк для подання відзиву на касаційну скаргу з доказами надсилання копій відзиву та доданих до нього документів відповідачу з урахуванням положень статті 42 ГПК України до 20 листопада 2023 року.

6. Роз`яснити учасникам справи, що вони мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, в тому числі поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів та електронного підпису згідно з вимогами Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положень, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

7. Повідомити учасникам справи та їх представникам, що з 18 жовтня 2023 року введено в дію Закон від 29.06.2023 №3200-IX щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами (надалі - в ЄСІТС). Відповідно до статей 6, 42, 170, 242 ГПК України:

- адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи зобов`язані реєструвати свої електронні кабінети в ЄСІТС. Інші - реєструють свої електронні кабінети в добровільному порядку;

- касаційна скарга, відзив на касаційну скаргу та будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити відомості про наявність або відсутність електронного кабінету. Особа, яка подає до суду процесуальний документ в електронній формі через електронний кабінет, звільняється від обов`язку зазначення таких відомостей;

- особа, яка зареєструвала електронний кабінет, може подавати документи до суду в електронній формі виключно в ЄСІТС. Однак це не позбавляє її права на подання документів до суду в паперовій формі;

- особа, яка подала касаційну скаргу в електронній формі, заяви по суті справи, клопотання має подавати до суду виключно в електронній формі, крім випадків, коли судом буде надано дозвіл на їх подання в паперовій формі;

- учасникам справи, які мають електронний кабінет, суд надсилає всі судові рішення в електронній формі виключно в ЄСІТС, що не позбавляє права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою;

- Кодексом встановлені процесуальні наслідки звернення до суду особи без реєстрації електронного кабінету у вигляді залишення її документа без руху, його повернення або залишення без розгляду. Такі наслідки застосовуються судом також, якщо інтереси особи, яка зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, представляє адвокат.

8. Витребувати з Господарського суду Тернопільської області або Західного апеляційного господарського суду матеріали справи № 921/481/22.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Головуючий І. Кондратова

Судді Г. Вронська

Н. Губенко

До уваги учасників судового процесу!

Суди продовжують працювати. Проте в умовах воєнного стану проведення відкритих судових засідань має певні особливості щодо належного повідомлення учасників процесу про час та місце судових засідань, явки до суду та забезпечення безпеки відвідувачів. Неявка сторін з невідомих причин може завадити своєчасному розгляду справи навіть за умови явки представників інших сторін.

Просимо дотримуватися процесуальних норм, виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу:

- максимально реалізувати право на участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду, передбачене статтею 197 Господарського процесуального кодексу України;

- за відсутності нагальної потреби в участі в судовому засіданні в приміщенні Касаційного господарського суду подати клопотання про розгляд справи без участі учасників справи, а за наявності такої потреби - повідомити про це суд.

Про свій вибір просимо завчасно повідомити суд поштою чи в електронному вигляді із застосуванням для цього підсистеми Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи "Електронний суд".

Звертаємо увагу на особливості розгляду справи в особливий період (на період дії правового режиму воєнного стану) та порядок дій учасників судового процесу під час сигналу "Повітряна тривога":

- після надходження сигналу "Повітряна тривога" розгляд справ, призначених до розгляду у відкритому судовому засіданні, не здійснюється. У судовому засіданні буде оголошуватися перерва;

- розгляд справ відбудеться через 30 хвилин після відбою тривоги у порядку черговості відповідно до переліку справ, призначених до розгляду у відкритому судовому засіданні. У разі, якщо повітряна тривога триватиме після 15:00 год, судові справи будуть зняті з розгляду. Про дату, час і місце наступного судового засідання учасники справи будуть повідомлені ухвалою;

- найближча до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду (вул. О. Копиленка, 6) захисна споруда, визначена Київською міською державною адміністрацією, для укриття населення під час сигналу "Повітряна тривога", розташована на: вул. Лейпцизька,2 (2-ий під`їзд). Захисними спорудами визначено також станції метро "Печерська" та "Арсенальна";

- до повідомлення про закінчення повітряної тривоги заборонено пропуск учасників судового процесу на територію Верховного Суду;

- якщо за об`єктивних обставин учасник справи не може прибути в судове засідання після відбою тривоги, рекомендовано подати клопотання про відкладення судового засідання з наведенням поважних причин або про проведення відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

Касаційний господарський суд