УХВАЛА

30 жовтня 2023 року

м. Київ

Справа № 910/9745/22

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Багай Н. О. - головуючого, Дроботової Т. Б., Чумака Ю. Я.,

розглянувши матеріали касаційної скарги Дочірнього підприємства "КиївГазЕнерджи"

на постанову Північного апеляційного господарського суду від 28.09.2023 і рішення Господарського суду міста Києва від 21.02.2023 у справі

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Газопостачальна компанія "Нафтогаз Трейдинг"

до Дочірнього підприємства "КиївГазЕнерджи"

про стягнення 137 549 696,25 грн,

ВСТАНОВИВ:

10.10.2023 Дочірнє підприємство "КиївГазЕнерджи" звернулося безпосередньо до Верховного Суду з касаційною скаргою на постанову Північного апеляційного господарського суду від 28.09.2023 (повний текст складено 02.10.2023) і рішення Господарського суду міста Києва від 21.02.2023 у справі № 910/9745/22.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 10.10.2023 для розгляду касаційної скарги Дочірнього підприємства "КиївГазЕнерджи" на постанову Північного апеляційного господарського суду від 28.09.2023 і рішення Господарського суду міста Києва від 21.02.2023 у справі № 910/9745/22 визначено колегію суддів у складі: Багай Н. О. - головуючий, Берднік І. С., Зуєв В. А.

Розпорядженням заступника керівника Апарату - керівника секретаріату Касаційного господарського суду від 30.10.2023 № 29.2-02/3119 призначено проведення повторного автоматизованого розподілу справи Господарського суду міста Києва № 910/9745/22 у зв`язку з відпусткою суддів Берднік І. С. та Зуєва В. А.

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 30.10.2023 для розгляду касаційної скарги Дочірнього підприємства "КиївГазЕнерджи" на постанову Північного апеляційного господарського суду від 28.09.2023 і рішення Господарського суду міста Києва від 21.02.2023 у справі № 910/9745/22 визначено колегію суддів у складі: Багай Н. О. - головуючий, Дроботова Т. Б., Чумак Ю. Я.

Перевіривши матеріали касаційної скарги Дочірнього підприємства "КиївГазЕнерджи", Верховний Суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення касаційної скарги без руху з огляду на таке.

Відповідно до пункту 5 частини 2 статті 290 Господарського процесуального кодексу України у касаційній скарзі повинно бути зазначено підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 287 цього Кодексу підстави (підстав).

Так, відповідно до абзацу 1 частини 2 статті 287 Господарського процесуального кодексу України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 1, 4 частини 1 цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно в таких випадках:

1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;

2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні;

3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах;

4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами 1, 3 статті 310 цього Кодексу.

Верховний Суд зазначає, що у разі подання касаційної скарги на підставі пункту 1 частини 2 статті 287 цього Кодексу скаржнику необхідно чітко вказати норму права, висновок щодо застосування якої був сформований Верховним Судом, дату прийняття відповідного судового рішення та номер справи, навести сам висновок і зазначити, в чому полягає невідповідність оскарженого судового рішення сформованій правозастосовчій практиці.

У разі подання касаційної скарги на підставі пункту 2 частини 2 статті 287 цього Кодексу скаржник повинен вказати норму права, висновок про застосування якої був сформований Верховним Судом, дату прийняття відповідного судового рішення та номер справи, навести сам висновок і змістовно обґрунтувати необхідність відступлення від нього.

У разі подання касаційної скарги на підставі пункту 3 частини 2 статті 287 цього Кодексу скаржник повинен зазначити норму права, єдину практику застосування якої необхідно сформувати, обставини справи, до яких ця норма повинна застосовуватись, висновок, який зробили суди попередніх інстанцій з цього питання (якщо він наявний), та обґрунтувати мотиви незгоди з таким висновком.

Водночас колегія суддів звертає увагу скаржника, що, оскаржуючи судові рішення на підставі пункту 4 частини другої статті 287 Господарського процесуального кодексу України, скаржник повинен зазначити, яке саме процесуальне порушення, передбачене частинами 1, 3 статті 310 цього Кодексу, призвело до прийняття незаконного судового рішення, та вказати, яким чином це порушення впливає на встановлення обставин, що мають значення для правильного вирішення справи.

У разі посилання на недослідження зібраних у справі доказів, скаржнику необхідно зазначити, які саме докази не було досліджено судами попередніх інстанцій. У разі якщо скаржник вважає, що суд необґрунтовано відхилив клопотання про витребування, дослідження або огляд доказів або інше клопотання (заяву) учасника справи щодо встановлення обставин, які мають значення для правильного вирішення справи, він повинен зазначити, яке саме клопотання було відхилено судом та як це впливає на оскаржуване судове рішення. У разі посилання на встановлення судами обставин, що мають суттєве значення, на підставі недопустимих доказів, скаржник повинен вказати, який із доказів, на його думку, є недопустимим, та обґрунтувати таке твердження, а також зазначити, які обставини встановлено на підставі цього доказу, чому вони є суттєвими або як вони вплинули на прийняття оскаржуваного рішення.

У касаційній скарзі Дочірнього підприємства "КиївГазЕнерджи" викладено обґрунтування того, в чому, на думку скаржника, полягає неправильне застосування судами попередніх інстанцій норм матеріального права та порушення норм процесуального права під час ухвалення оскаржуваних судових рішень. Касаційна скарга також містить посилання на постанови Верховного Суду та Великої Палати Верховного Суду.

Разом з тим згідно з абзацом 1 частини 2 статті 277 Господарського процесуального кодексу України неправильне застосування судами норм матеріального права чи порушення норм процесуального права є підставою для касаційного оскарження судових рішень виключно у взаємозв`язку із наявністю випадків, передбачених пунктами 1-4 частини 2 статті 287 Господарського процесуального кодексу України.

Посилання скаржника на недослідження судами першої та апеляційної інстанцій доказів у справі не може вважатися достатньою підставою касаційного оскарження, оскільки у касаційній скарзі не наведено та не обґрунтовано підстав, передбачених пунктами 1, 2, 3 частини 2 статті 287 Господарського процесуального кодексу України.

Таким чином, скаржником не наведено належного обґрунтування передбаченої пунктом 4 частини 2 статті 287 Господарського процесуального кодексу України підстави касаційного оскарження.

Отже касаційна скарга Дочірнього підприємства "КиївГазЕнерджи" оформлена з порушенням вимог статті 290 Господарського процесуального кодексу України, оскільки скаржником не обґрунтовано передбаченої (передбачених) статтею 287 Господарського процесуального кодексу України підстави (підстав) касаційного оскарження.

Крім того, відповідно до пункту 2 частини 4 статті 290 Господарського процесуального кодексу України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір".

Згідно з частиною 1 статті 4 зазначеного Закону судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Як установлено Верховним Судом, позовну заяву Товариство з обмеженою відповідальністю "Газопостачальна компанія "Нафтогаз Трейдинг" подало у вересні 2022 року, її предметом, з урахуванням заяви про зменшення розміру позовних вимог від 05.12.2022, є вимога майнового характеру про стягнення 136 093 937,20 грн.

Відповідно до підпункту 1 пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" (у редакції, що діяла на час подання позовної заяви) за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру судовий збір становив 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2022 рік" прожитковий мінімум для працездатних осіб станом на 01.01.2022 установлено у розмірі 2 481,00 грн.

Згідно з підпунктом 5 пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" (у редакції, чинній на час звернення з касаційною скаргою) за подання до господарського суду касаційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 200 % ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

Рішенням Господарського суду міста Києва від 21.02.2023 у справі № 910/9745/22, залишеним без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 28.09.2023, позов задоволено частково; провадження у справі в частині стягнення 11 264 877,16 грн основного боргу закрито; стягнуто з Дочірнього підприємства "КиївГазЕнерджи" на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Газопостачальна компанія "Нафтогаз Трейдинг" 68 510 584,66 грн основного боргу, 23 085 534,43 грн пені, 25 783 863,94 грн штрафу, 1 550 998,42 грн 3 % річних, 5 772 155,11 грн інфляційних втрат; в іншій частині в позові відмовлено.

Дочірнє підприємство "КиївГазЕнерджи" у касаційній скарзі просить скасувати постанову Північного апеляційного господарського суду від 28.09.2023 і рішення Господарського суду міста Києва від 21.02.2023, а справу № 910/9745/22 направити на новий розгляд до суду першої інстанції.

Таким чином, звертаючись із касаційною скаргою, з урахуванням законодавчо встановленої максимальної ставки судового збору за вимогу майнового характеру, заявник мав сплатити судовий збір у сумі 1 736 700,00 грн, а саме 868 350,00 грн х 200 %, де 868 350,00 - максимальна ставка судового збору за вимогу майнового характеру на момент подання до суду заяви про зменшення розміру позовних вимог, 200 % - ставка судового збору за подання касаційної скарги.

Однак Дочірнє підприємство "КиївГазЕнерджи" додало до касаційної скарги в якості сплати судового збору платіжні інструкції від 02.10.2023 № 324 на суму 114 000,00 грн, від 03.10.2023 № 326 на суму 118 800,00 грн, від 04.10.2023 № 329 на суму 126 609,00 грн, від 06.10.2023 № 339 на суму 72 895,00 грн та від 09.10.2023 № 340 на суму 134 756,00 грн. Крім того, 30.10.2023 від Дочірнього підприємства "КиївГазЕнерджи" до Верховного Суду надійшла заява про усунення недоліків касаційної скарги, до якої скаржником було додано, зокрема, платіжні інструкції від 10.10.2023 № 341 на суму 108 756,00 грн, від 11.10.2023 № 342 на суму 80 159,00 грн, від 12.10.2023 № 347 на суму 57 800,00 грн, від 13.10.2023 № 356 на суму 153 110,00 грн, від 16.10.2023 № 357 на суму 101 280,00 грн, від 16.10.2023 № 358 на суму 60 000,00 грн та від 17.10.2023 № 359 на суму 60 891,00 грн. Таким чином, за подачу касаційної скарги скаржником сплачено судовий збір на загальну суму 1 189 056,00 грн, тобто не в повному розмірі. При цьому скаржник звертається до суду з клопотанням про відстрочення сплати судового збору у встановленому законом розмірі на 30 календарних днів.

Умови відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати встановлені статтею 8 Закону України "Про судовий збір".

За змістом частини 1 статті 8 Закону України "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Верховний Суд при цьому зазначає, що положення пунктів 1 та 2 частини 1 статті 8 Закону України "Про судовий збір" не поширюються на юридичних осіб, незалежно від наявності майнового критерію (майнового стану учасника справи - юридичної особи), а положення пункту 3 частини 1 статті 8 Закону України "Про судовий збір" можуть бути застосовані до юридичної особи за наявності майнового критерію, але тільки у справах, визначених цим пунктом, тобто предметом позову у яких є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю (п. 45 Постанови Великої Палати Верховного суду від 14.01.2021 у справі №0940/2276/18).

Оскільки скаржник не належить до категорій осіб, визначених пунктами 1 та 2 частини 1 статті 8 Закону України "Про судовий збір", а предметом спору у справі № 910/9745/22 не є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю, відсутні підстави для задоволення клопотання Дочірнього підприємства "КиївГазЕнерджи" про відстрочення повної сплати судового збору.

Відповідно до частини 2 статті 292 Господарського процесуального кодексу України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, вона залишається без руху.

Крім того, відповідно до пунктів 4, 6 частини 2 статті 290 Господарського процесуального кодексу України у касаційній скарзі повинні бути зазначені судові рішення, що оскаржуються та вимоги особи, яка подає касаційну скаргу.

Дочірнє підприємство "КиївГазЕнерджи", звертаючись із касаційною скаргою, предметом касаційного оскарження визначило, зокрема, постанову Північного апеляційного господарського суду від 28.09.2023 у справі № 910/9745/22. Водночас у прохальній частині цієї скарги скаржник просить суд скасувати, зокрема, постанову Північного апеляційного господарського суду від 01.12.2022. Однак таке рішення згідно з Єдиним державним реєстром судових рішень у справі № 910/9745/22 не ухвалювалось.

За таких умов касаційна скарга Дочірнього підприємства "КиївГазЕнерджи" не відповідає вимогам пунктів 4, 6 частини 2 статті 290 Господарського процесуального кодексу України щодо її змісту, оскільки скаржником неправильно зазначено судове рішення, що оскаржується та яке він просить скасувати.

Отже, для усунення недоліків касаційної скарги Дочірньому підприємству "КиївГазЕнерджи" необхідно:

- подати нову редакцію касаційної скарги, у якій слід уточнити вимоги касаційної скарги, а саме: правильно зазначити дату постанови суду апеляційної інстанції, яку скаржник просить скасувати, а також навести та обґрунтувати передбачену (передбачені) статтею 287 Господарського процесуального кодексу України підставу (підстави) подання цієї скарги (із урахуванням змісту цієї ухвали);

- подати до суду касаційної інстанції докази сплати судового збору в установленому законом порядку та розмірі, а саме у розмірі недоплаченої суми - 547 644,00 грн, за реквізитами, що зазначені на офіційному сайті Верховного Суду в розділі "Судовий збір".

У разі невиконання у встановлений законом строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута скаржникові.

Крім того, колегія суддів звертає увагу, що відповідно до частини 6 статті 6 Господарського процесуального кодексу України (у редакції Закону України від 29.06.2023 № 3200-IX "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами") адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку. Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат. Якщо реєстрація електронного кабінету в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суперечить релігійним переконанням особи, яка зобов`язана його зареєструвати відповідно до цієї частини, передбачені цим Кодексом процесуальні наслідки звернення до суду такою особою без реєстрації електронного кабінету у вигляді залишення її документа без руху, його повернення або залишення без розгляду не застосовуються за умови, що особа заявила про такі обставини одночасно із поданням відповідного документа шляхом подання окремої обґрунтованої письмової заяви.

Керуючись статтями 234, 235, 290, 292 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу Дочірнього підприємства "КиївГазЕнерджи" на постанову Північного апеляційного господарського суду від 28.09.2023 і рішення Господарського суду міста Києва від 21.02.2023 у справі № 910/9745/22 залишити без руху до 24.11.2023, але строк виконання цієї ухвали не може перевищувати десяти днів із дня вручення її скаржникові.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Головуючий Н. О. Багай

Судді Т. Б. Дроботова

Ю. Я. Чумак