ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ВОЛИНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

31 жовтня 2023 року Справа № 903/69/18 (903/431/21)

Господарський суд Волинської області у складі:

головуючого судді Гарбара Ігоря Олексійовича

секретар судового засідання Гандзілевська Яна Вікторівна

за відсутністю представників сторін

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Луцьку у приміщенні Господарського суду Волинської справу №903/69/18 (№903/431/21) за позовом ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до ТОВ "ІНВЕСТ+", третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: ОСОБА_3 , про визнання недійсним рішення загальних зборів учасників товариства, оформлених протоколом №7 від 23.10.2014 в межах провадження у справі №903/69/18 за заявою ОСОБА_4 про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "ІНВЕСТ+",

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Господарського суду Волинської області на стадії ліквідаційної процедури перебуває справа №903/69/18 про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю ІНВЕСТ+.

09 червня 2021 року ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулись до Господарського суду Волинської області із спільною позовною заявою до ТОВ "ІНВЕСТ+", третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: ОСОБА_3 , про визнання недійсним рішення загальних зборів учасників товариства, оформлених протоколом №7 від 23.10.2014р. в межах провадження у справі №903/69/18.

В обґрунтування своїх вимог позивачі зазначають, що їм як учасникам ТОВ ІНВЕСТ+ від арбітражного керуючого стало відомо про процедуру банкрутства товариства, і зокрема про те, що 23.10.2014 відбулись загальні збори ТОВ ІНВЕСТ+, оформлені протоколом загальних зборів №7 від 23.10.2014.

Рішенням Господарського суду Волинської області від 05.05.2022 у справі №903/69/18 (903/431/21), позов задоволено; визнано недійсним рішення загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "ІНВЕСТ+", оформлене протоколом загальних зборів учасників №7 від 23.10.2014 (т.2, а.с.151-158).

Постановою Північно-західного апеляційного господарського суду від 31.08.2022 залишено без змін рішення Господарського суду Волинської області від 05.05.2022 у справі № 903/69/18 (903/431/21), (т.2. а.с.240-252).

Постановою Верховного Суду від 07.12.2022 рішення Господарського суду Волинської області від 05.05.2022 та постанову Північно-західного апеляційного господарського суду від 31.08.2022 по справі № 903/69/18 (903/431/21) скасовано. Справу № 903/69/18 (903/431/21) направлено на новий розгляд до господарського суду Волинської області (т.3, а.с.105-122).

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи №903/69/18 (903/431/21) від 03.01.2023 дану справу розподілено судді Якушевій І.О. (т.3, а.с.138).

У зв`язку з тимчасовою непрацездатністю судді Якушевої І.О. керівником апарату 09.01.2023 призначено повторний автоматизований розподіл судової справи № 903/69/18 (903/431/21), внаслідок чого призначено суддю Гарбара І.О. (т.3, а.с.140).

Ухвалою суду від 11.01.2023 прийнято до провадження на новий розгляд справу №903/69/18 (№903/10/23) за позовом ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до ТОВ "ІНВЕСТ+", третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: ОСОБА_3 , про визнання недійсним рішення загальних зборів учасників товариства, оформлених протоколом №7 від 23.10.2014 в межах провадження у справі №903/69/18, за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання призначено 31.01.2023 на 12:30 год. (т.3, а.с.141).

25.01.2023 представник третьої особи надіслав на електронну адресу суду пояснення та клопотання (т.3, а.с.143-149), в якому просив суд призначити у справі №903/69/18 (903/431/21) за позовом ОСОБА_2 ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю ІНВЕС+, третя особа - ОСОБА_3 про визнання недійсним рішень загальних зборів учасників товариства комплексну судову почеркознавчу та технічну експертизу документів, на вирішення якої поставити наступні питання:

1. Чи підпис на протоколі Загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю Інвест + за №7 від 23 жовтня 2014 року, виконано особисто ОСОБА_2 чи іншою особою?

2. Чи підпис на протоколі Загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю Інвест + за №7 від 23 жовтня 2014 року, виконано особисто ОСОБА_1 чи іншою особою?

3. Чи відповідає в оригінальному примірнику протоколу загальних зборів №7 від 23 жовтня 2014 року Товариства з обмеженою відповідальністю Інвест+ давність виконання: а) друкованого тексту документа датуванню протокола - 23 жовтня 2014 року; б) підписів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 датуванню протоколу - 23 жовтня 2014 року.

Проведення вказаної експертизи просив доручити Київському науково-дослідному інституту судових експертиз (м. Київ, вул. Смоленська, 6).

Представник відповідача подала 25.01.2023 до суду пояснення, в яких просила відмовити ОСОБА_3 у задоволенні клопотання про призначення у справі експертизи (т.3, а.с.150-161).

Протокольною ухвалою від 31.01.2023 суд відклав розгляд справи в підготовчому судовому засіданні на 21.02.2023 о 12:00 год. (т.3, а.с.165-168).

20.02.2023 представник третьої особи надіслав на електронну адресу клопотання про тимчасове вилучення доказів (т.3, а.с.173-177), в якому просив:

1. Застосувати заходи процесуального примусу, а саме тимчасове вилучення державним виконавцем оригіналів доказів.

2. Тимчасово вилучити у Волинського обласного державного нотаріального архіву (43006, м. Луцьк, вул. Винниченка, 67, к. 802) для дослідження судом та вирішення питання про призначення у справі експертизи оригінал протоколу №7 Загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "ІНВЕСТ+" () від 23 жовтня 2014 року, котрий міститься у матеріалах нотаріальної справи, яка перебуває на зберіганні у архівній установі та на підставі якого було оформлено договір іпотеки від 23 жовтня 2014 року, укладений між ОСОБА_3 та ТОВ "ІНВЕСТ+" та зареєстрований приватним нотаріусом Луцького міського нотаріального округу Волинської області Шкльодою Я.А. за №903.

Ухвалою суду від 21.02.2023 застосовано заходи процесуального примусу - тимчасове вилучення державним виконавцем оригіналів доказів, постановлено тимчасово вилучити для дослідження судом та вирішення питання про призначення у справі експертиз оригінал протоколу №7 Загальних зборів учасників ТОВ "ІНВЕСТ+" () від 23 жовтня 2014 року, котрий міститься у матеріалах нотаріальної справи, яка перебуває на зберіганні у архівній установі та на підставі якого було оформлено договір іпотеки від 23 жовтня 2014 року, укладений між ОСОБА_3 та ТОВ "ІНВЕСТ+" та зареєстрований приватним нотаріусом Луцького міського нотаріального округу Волинської області Шкльодою Я.А. за №903, вилучення доказів в порядку ст. 24 Закону України "Про виконавче провадження" у Волинського обласного державного нотаріального архіву доручено Першому відділу ДВС у місті Луцьку Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Львів), зобов`язано вилучені органом державної виконавчої служби докази направити на адресу Господарського суду Волинської області, провадження у справі зупинено до закінчення виконавчого провадження з вилучення доказів (т.3, а.с.181-183).

02.03.2023 Першим відділом державної виконавчої служби у місті Луцьку Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Львів) супровідним листом від 02.03.2023 №11244 надано суду оригінал постанови про закінчення виконавчого провадження №71130621 від 02.03.2023, оригінал ухвали суду від 21.02.2023 у справі №903/69/18 (903/431/21), оригінал протоколу №7 Загальних зборів учасників ТОВ "ІНВЕСТ+" від 23.10.2014 та копію акта державного виконавця від 02.03.2023 (т.3, а.с.186-191).

Ухвалою суду від 13.03.2023 провадження у справі поновлено та призначено розгляд підготовчого засідання 28.03.2023 о 11:30 год. (т.3, а.с.192).

Ухвалою суду від 28.03.2023 клопотання представника ОСОБА_3 про призначення у справі комплексної судової почеркознавчої експертизи та технічної експертизи задоволено частково. Призначено у справі технічну експертизу, проведення якої доручено експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз (03057, м. Київ, вул. Смоленська, 6), (т.3, а.с.234-238).

25.04.2023 на адресу суду надійшов супровідний лист Київського науково-дослідного інституту судових експертиз про направлення клопотання ОСОБА_5 , якій доручено виконання судово-технічної експертизи документів у справі № 903/69/18 (903/431/21), (т.3, а.с.242-244).

Ухвалою суду від 08.05.2023 провадження у справі №903/69/18 (903/431/21) поновлено з 08.05.2023 (т.3, а.с.247-249). Клопотання судового експерта про надання додаткових матеріалів, необхідних для проведення судової технічної експертизи призначено до розгляду в підготовчому судовому засіданні на 23.05.2023 о 10:45 год. Запропоновано сторонам/учасникам провадження у справі надати суду письмові пояснення стосовно обставин, викладених у клопотаннях експертів та засвідчених у даній ухвалі суду.

Зобов`язано сторін надати суду:

-порівняльні зразки документів - оригінали достовірно датованих документів, в яких містяться рукописні записи та підписи, виконані (не обов`язково фігурантами досліджуваного документа) пастами кулькових ручок синьо-фіолетового кольору (такими ж за кольором та відтінком, як і в досліджуваному підписі від імені ОСОБА_1 ) за період часу, починаючи з місяця датування досліджуваного документа (жовтень 2014 року) та завершуючи датою, яка визначається із обставин справи (наприклад датою фактичної появи досліджуваного документа або його копії в суді), у кількості не менше 20 (двадцяти) зразків з різними датами складання за кожен рік досліджуваного періоду;

- порівняльні зразки документів - оригінали достовірно датованих документів, на яких наявні друковані тексти, які друкувались на тому ж самому друкуючому пристрої, що і друкований текст у досліджуваному документі; порівняльні зразки необхідно надати за період часу, починаючи з місяця датування досліджуваного документа (жовтень 2014 року) та завершуючи датою, яка визначається із обставин справи (наприклад датою фактичної появи досліджуваного документа в суді); у кількості 5-10 зразків з різними датами складання за кожен місяць досліджуваного періоду;

- дозвіл на вирізання штрихів реквізитів документів та фрагментів паперу у всіх наданих (досліджуваному та порівняльних) документах, відповідно до п.4 ст.103 ГПК України, оскільки вирішення питань ухвали суду, відповідно до п. 4.11. Інструкції, потребує вирізання достатньої кількості штрихів реквізитів (записів, підписів, відтисків, друкованого тексту тощо), як у досліджуваному документі так і в порівняльних зразках документів; вирізані фрагменти реквізитів будуть необоротно втрачені під час проведення досліджень, що не дозволить проводити їх додаткові та повторні дослідження; вирізання фрагментів проводиться після попереднього збереження зовнішнього виду документів на електрофотографічних копіях, які додаються до висновку експертів;

Зобов`язано Волинський обласний державний нотаріальний архів (43006, м. Луцьк, вул. Винниченка, 67, к. 802) надати інформацію до суду, а саме: дозвіл на знищення протоколу Загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю Інвест + за №7 від 23 жовтня 2014 року. Витребувані документи надати Господарському суду Волинської області в строк до 23.05.2023.

23.05.2023 представник третьої особи надіслав на електронну адресу суду (т.4, а.с.15-25) клопотання про витребування документів.

Ухвалою суду від 23.05.2023 (т.4, а.с.34-38) клопотання представника ОСОБА_3 про витребування документів у ліквідатора ТОВ «Інвест +» Рабана М.Т. та в Департаменту державної реєстрації Луцької міської ради задоволено. Зупинено провадження у справі №903/69/18 (№903/431/21).

29.06.2023 ліквідатор ТОВ «Інвест +» подав до суду витребувані документи (т.4, а.с.54).

02.10.2023 на адресу суду надійшов висновок експертів №11663/23-34/23834/23-34 від 26.09.2023 за результатами проведення судової технічної експертизи документів у справі №903/69/18 (903/431/21), (т.4, а.с.56-64).

Ухвалою суду від 05.10.2023 провадження у справі поновлено. Розгляд підготовчого засідання призначено на 24.10.2023 о 11:45 год. Запропоновано учасникам справи подати суду в строк до 17.10.2023 письмові пояснення із врахуванням висновку експертів №11663/23-34/23834/23-34 від 26.09.2023 за результатами проведення судової технічної експертизи документів (т.4, а.с.65).

Протокольною ухвалою від 24.10.2023 суд закрив підготовче провадження у справі та призначив розгляд справи по суті на 31.10.2023 о 09:30 год. (т.4, а.с.26).

Позивачі в призначене судове засідання не з`явилися, хоча належним чином повідомлені про дату та час судового засідання. Представник позивачів надіслала на електронну адресу суду клопотання про проведення судового засідання за відсутності позивачів та представника, позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити.

Представник відповідача в призначене судове засідання не з`явилася, 31.10.2023 подала клопотання про розгляд справи за відсутності представника відповідача, повідомила суд про визнання позовних вимог.

Представник третьої особи в призначене судове засідання не з`явився, 30.10.2023 в системі «Електронний суд» сформував клопотання про відкладення розгляду справи, оскільки не зможе з`явитися в судове засідання, яке призначено Господарським судом Волинської області на 31 жовтня 2023 року у зв`язку з участю в цей день в судовому засіданні Сихівського районного суду м. Львова під час розгляду справи №464/5535/23 за позовом ОСОБА_6 до ОСОБА_7 про розірвання шлюбу та визначення місця проживання дитини.

Щодо заяви представника третьої особи про відкладення розгляду справи, судом враховано наступне.

Статтею 194 ГПК України визначено, що завданням розгляду справи по суті є розгляд та вирішення спору на підставі зібраних у підготовчому провадженні матеріалів, а також розподіл судових витрат.

Згідно з положеннями ч. 1 ст. 216 Господарського процесуального кодексу України суд відкладає розгляд справи у випадках, встановлених ч. 2 ст. 202 цього Кодексу.

Окрім цього, численними рішеннями Європейського суду з прав людини у справах проти України визнано порушення пункту 1статті 6 Право на справедливий суд Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, що, зокрема, полягало у тому, що національними судами не забезпечено розгляд справи заявника в розумний строк через затримки у провадженні, в основному з вини судів.

Проте, третьої особою не було доведено суду неможливості заміни представника, а також неможливості розгляду справи без участі третьої особою. Також судом враховано, що відкладення розгляду справи може призвести до затягування строків розгляду спору та порушення вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Таким чином, відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною умовою для якого є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні.

Разом з цим, третя особа не позбавлена права надавати повноваження на представництво своїх інтересів будь-якій кількості осіб та будь-якому іншому представникові, а не з`явлення в судове засіданні представників учасників справи, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи у судовому засіданні.

Судом враховано, що дата судового засідання узгоджена з представником третьої особи, що підтверджується підписом в розписці від 24.10.2023, також в матеріалах справи, наявні докази на представництво третьої особи адвокатом Малишак А.С. (ордер серія ВС №1092618 від 01.08.2018).

З врахуванням того, що у матеріалах справи достатньо документів, які мають значення для правильного вирішення спору, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності представника третьої особою, за наявними у справі матеріалами.

Враховуючи зазначене, суд не вбачає підстав для відкладенні розгляду справи та відмовляє у задоволенні клопотання третьої особою про відкладенні розгляду справи.

Суд вважає, що ним, в межах наданих йому повноважень, створені належні рівні умови сторонам для представлення своєї правової позиції та надання доказів і вважає за можливе розгляд справи проводити за наявними в ній матеріалами.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов до висновку, що наявні у матеріалах справи документи достатні для прийняття повного та обґрунтованого судового рішення у відповідності до ст.240 ГПК України, а неявка представника позивача та відповідача не перешкоджає вирішенню справи по суті за наявними в ній матеріалами.

Дослідивши матеріали справи, господарський суд прийшов до наступного висновку.

Як слідує з матеріалів справи, а саме Статуту (нова редакція), затвердженого Загальними зборами учасників ТОВ "ІНВЕСТ+" 29.04.2014 (протокол №6) та зареєстрованого державним реєстратором юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців Реєстраційної служби Луцького міського управління юстиції Волинської області 30.04.2014р. за №1198/83, Товариство з обмеженою відповідальністю "ІНВЕСТ+" з кодом зареєстроване в якості юридичної особи суб`єкта господарської діяльності за адресою: Волинська область, м. Луцьк, вул. Коперника, 25 (т.1, а.с.20-32).

Згідно Статуту товариства (нова редакція), затвердженого Загальними зборами учасників (протокол №6 від 29.04.2014), учасниками ТОВ "ІНВЕСТ+" виступають:

- ОСОБА_1 , паспорт: серія НОМЕР_1 , виданий Луцьким MB УМВС України у Волинській області, дата видачі: 23 січня 2002р., який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , ІПН НОМЕР_2 ;

- ОСОБА_8 , паспорт: серія НОМЕР_3 , виданий Луцьким РВ УМВС України у Волинській області, дата видачі: 21 липня 2010р., який проживає за адресою: АДРЕСА_2 , ІПН НОМЕР_4 ;

- ОСОБА_2 , паспорт: серія НОМЕР_5 , виданий Луцьким МУ УМВС України у Волинській області, дата видачі: 27 червня 1997р., який проживає за адресою: АДРЕСА_3 , ІПН НОМЕР_6 ;

- ОСОБА_9 , паспорт: серія НОМЕР_7 , виданий Луцьким МУ УМВС України у Волинській області, дата видачі: 06 серпня 1996р., яка проживає за адресою: АДРЕСА_4 , ІПН НОМЕР_8 .

Відповідно до п.п. 4.1-4.2. Статуту товариства (нова редакція), для забезпечення діяльності товариства, за рахунок внесків учасників товариства, створено статутний (складений) капітал у розмірі 2 300 000 грн., що становить 100% статутного капіталу.

Вклад, оцінений в гривнях, становить частку в статутному (складеному) капіталі. частки учасників в статутному (складеному) капіталі товариства становлять:

- ОСОБА_1 володіє часткою в розмірі 25% статутного капіталу товариства, що в грошовому виразі становить 575 000 грн.;

- ОСОБА_8 володіє часткою в розмірі 25% статутного капіталу товариства, що в грошовому виразі становить 575 000 грн.;

- ОСОБА_2 володіє часткою в розмірі 25% статутного капіталу товариства, що в грошовому виразі становить 575 000 грн.;

- ОСОБА_9 володіє часткою в розмірі 25% статутного капіталу товариства, що в грошовому виразі становить 575 000 грн.

Згідно п. 9.1. Статуту (нова редакція) учасники мають право:

- брати участь в загальних зборах з правом вирішального голосу і голосувати особисто або через своїх представників;

- обиратися та бути обраними до органів управління та контролю товариства;

- брати участь в управлінні справами товариства у порядку, визначеному Статутом;

- брати участь в розподілі прибутків товариства та отримувати їхню частку (дивіденди);

- отримувати інформацію про діяльність товариства, а саме: на вимогу учасника товариство зобов`язане надавати йому для ознайомлення річні баланси, звіти товариства, протоколи загальних зборів тощо;

- отримувати частину вартості майна товариства у випадку його ліквідації пропорційно частці у статутному (складеному) капіталі;

- придбати у першочерговому порядку цінні папери, випущені товариством;

- отримувати на праві користування майно товариства та користуватися у першочерговому порядку послугами, які надає товариство;

- а також інші права передбачені Статутом товариства та чинним законодавством України.

Управління товариством здійснюється: а) загальними зборами учасників; б) директором товариства; в) ревізійною комісією (п. 11.1. Статуту).

Відповідно до п.п. 11.2.-11.7. Статуту (нова редакція) вищим органом товариства є загальні збори учасників. Вони складаються із учасників або призначених ними представників.

Представники учасників можуть бути постійно або призначатися на певний строк. Учасник має право в будь -який час замінити свого представника, сповістивши про це інших учасників. Учасники вправі передавати свої повноваження на зборах іншому учаснику або його представнику. Учасники мають кількість голосів, пропорційно розміру їх часток у Статутному (складеному) капіталі товариства.

Загальні збори учасників обирають голову зборів учасників на строк до 3-х років повноваження якого припиняються обранням нового Голови зборів.

Збори розпочинає Голова. Позачергові збори скликаються та проводяться Голова зборів учасників.

Голова зборів:

- організує ведення протоколу Загальних зборів учасників товариства;

- від імені Загальних зборів учасників товариства укладає контракт з директором товариства.

Загальні збори учасників обирають Голову та секретаря зборів засновників.

Збори можуть приймати рішення з будь-яких питань діяльності товариства.

Виключною компетенцією зборів є:

а) визначення основних напрямків діяльності товариства, затвердження його планів та звітів про їх виконання;

б) внесення змін до статуту товариства, зміна розміру його статутного (складеного) капіталу;

в) створення та відкликання виконавчого органу товариства;

г) затвердження річних результатів діяльності товариства, включаючи його дочірні підприємства, затвердження звітів і висновків ревізійної комісії, порядку розподілу прибутку, строку та порядку виплати частки прибутку, визначення порядку покриття збитків;

д) створення, реорганізація та ліквідація дочірніх підприємств, філій та представництв, затвердження їх статутів та положень;

е) винесення рішень про притягнення до майнової відповідальності посадових осіб органів управління товариства;

є) затвердження правил процедури та інших внутрішніх документів товариства, визначення організаційної структури товариства;

ж) встановлення-розміру, форми і порядку внесення засновниками додаткових вкладів;

з) визначення форм контролю за діяльністю виконавчого органу, створення та визначення повноважень відповідних контрольних органів;

й) затвердження річних звітів та бухгалтерських балансів, розподіл прибутку та збитків товариства;

і) вирішення питання про придбання товариством частки учасника;

ї) виключення учасника з товариства;

й) прийняття рішення про ліквідацію товариства, призначення ліквідаційної комісії, затвердження ліквідаційного балансу.

Рішення з питань, зазначених у пунктах "а", "б", "ї" вважаються прийнятими, якщо за них проголосують засновники, що володіють у сукупності 50 відсотками загальної кількості голосів товариства.

З решти питань рішення приймаються простою більшістю голосів.Пунктами 11.8.-11.9. Статуту (нова редакція) визначено, що чергові загальні збори учасників скликаються не рідше двох разів на рік. Позачергові збори учасників скликаються Головою зборів у разі неплатоспроможності товариства, у будь-якому іншому випадку, якщо цього потребують інтереси товариства в цілому, зокрема, якщо виникає загроза значного скорочення Статутного (складеного) капіталу.

Загальні збори учасників також скликаються на вимогу директора.

Учасниками товариства, що володіють у сукупності більш як двадцятьма відсотками голосів можуть вимагати скликання позачергових загальних зборів, учасників у будь-який час і з будь якого приводу, що стосується діяльності товариства. Якщо протягом 25 днів вимога учасників про скликання не виконана, вони мають право самі скликати загальні збори.

Про проведення Загальних зборів засновники інформуються головою зборів за 30 днів до їх проведення, шляхом надіслання поштового повідомлення. У повідомленні про проведення Загальних зборів повинно бути зазначено час і місце проведення зборів товариства та порядок денний.

Будь-хто з учасників товариства вправі вимагати розгляду питання на зборах учасників за умови, що воно було поставлено на пізніше як за 25 днів до початку зборів. Не пізніше як за 7 днів до скликання Загальних зборів учасникам товариства повинна бути надана можливість ознайомитися з документами, пов`язаними з порядком денним зборів. З питань, не включення до порядку денного, рішення можуть прийматися тільки за згодою всіх учасників, присутніх на зборах.

Загальні збори учасників вважаються повноважними, якщо на них присутні учасники (Представники учасників), що володіють у сукупності більш як 60% голосів. Директор має право брати участь у загальних зборах з правом дорадчого голосу. Учасники, які беруть участь у зборах реєструються секретарем із зазначенням кількості голосів, яку має кожний з учасників. Цей перелік підписується головою та секретарем зборів.

Згідно п. 9.3. Статуту (нова редакція) учасник товариства може звернутися до суду з заявою про визнання недійсним рішень загальних зборів учасників, які прийняті з порушенням чинного законодавства України.

Суд засвідчує, що учасники ТОВ "ІНВЕСТ+" ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулись до суду із позовною заявою про визнання недійсним рішення загальних зборів учасників ТОВ "ІНВЕСТ+" () оформленого протоколом загальних зборів учасників №7 від 23.10.2014р. відповідно до якого:

Склад учасників:

- ОСОБА_1 учасник, частка якого складає 25% Статутного (складеного) капіталу товариства;

- ОСОБА_8 учасник, частка якого складає 25% Статутного (складеного) капіталу товариства;

- ОСОБА_2 учасник, частка якого складає 25% Статутного (складеного) капіталу товариства;

- ОСОБА_9 учасник, частка якого складає 25% Статутного (складеного) капіталу товариства.

Були присутні:

- ОСОБА_1 ;

- ОСОБА_8 ;

- ОСОБА_2 ;

- ОСОБА_9

На зборах присутні учасники, які володіють 100% голосів. Відповідно до Статуту товариства та чинного законодавства України загальні збори учасників вважаються правомочними.

Голова зборів ОСОБА_8 , секретар зборів ОСОБА_9 .

Порядок денний:

1. Розгляд клопотання ТОВ "АЛЬТЕР-ТОП" (далі Позичальник) про надання згоди Товариством з обмеженою відповідальністю "ІНВЕСТ+" виступити майновим поручителем (Іпотекодавцем) по грошових зобов`язаннях Товариства з обмеженою відповідальністю "АЛЬТЕР-ТОП" перед гр. ОСОБА_3 (Позикодавець).

2. Розгляд питання про уповноваження директора Товариства з обмеженою відповідальністю "ІНВЕСТ+" на підписання договору іпотеки та додаткових угод до нього та всіх інших документів, необхідних для проведення активної операції з позикодавцем.

По першому питанню:

Слухали: ОСОБА_2 , який зачитав клопотання ТОВ "АЛЬТЕР-ТОП", що в зв`язку із укладенням між позичальником та позикодавцем договору позики на суму 7 000 000 грн. строком на 2 роки зі сплатою за користування грошовими коштами 0,0 % річних (безпроцентний), товариство (ТОВ "АЛЬТЕР-ТОП") просить виступити майновим поручителем по зобов`язаннях, що виникнуть з вищезгадуваного договору позики.

Вирішили: надати згоду Товариству з обмеженою відповідальністю "ІНВЕСТ+" виступити майновим поручителем по зобов`язаннях Товариства з обмеженою відповідальністю "АЛЬТЕР-ТОП", що виникнуть в зв`язку із укладенням між позичальником та позикодавцем договору позики, на суму 7 000 000 грн., строком на 2 роки зі сплатою за користування грошовими коштами 0,0 % річних (безпроцентний). В якості належного виконання зобов`язань ТОВ "АЛЬТЕР-ТОП", передати в забезпечення (іпотеку) позикодавцю майно товариства, а саме: Нежитлові приміщення в будівлі, літера "Е (1-2)", загальною площею 650,6 кв.м., що знаходяться за адресою : АДРЕСА_5 .

Голосували: одноголосно "За".

По другому питанню:

Слухали: ОСОБА_1 , який запропонував уповноважити директора ТОВ "ІНВЕСТ+" ОСОБА_10 правом підпису на укладення договору іпотеки з позикодавцем відповідно, з правом укладення додаткових угод до договорів та всіх інших документів, необхідних для проведення активної операції.

Вирішили: уповноважити директора ТОВ "ІНВЕСТ+" ОСОБА_10 правом підпису на укладення договору іпотеки з позикодавцем відповідно, з правом укладення додаткових угод до договорів та всіх інших документів, необхідних для проведення активної операції.

Голосували: одноголосно "За".

Учасники товариства:

Голова зборів: ОСОБА_8

Секретар: ОСОБА_9 , ОСОБА_1 , ОСОБА_2 .

Вказані обставини, на думку позивачів, свідчать про наявність підстав для визнання рішення загальних зборів учасників ТОВ "ІНВЕСТ+", результати якого оформлено протоколом № 7 від 23.10.2014, недійсним.

При цьому позивачами засвідчено, що про протокол загальних зборів учасників №7 від 23.10.2014р. їм стало відомо з листа ліквідатора ТОВ "ІНВЕСТ+" Рабана М.Т. від 29.03.2021р. про надання інформації, в якому ліквідатор просив учасників ТОВ "ІНВЕСТ+" ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_1 , ОСОБА_2 надати інформацію та підтверджуючі документи (у разі наявності), а саме щодо:

- Чи брали Ви участь у загальних зборах учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "Інвест +" на яких було прийнято рішення про передачу в іпотеку нерухоме майно Товариства з обмеженою відповідальністю "ІНВЕСТ+" відповідно до протоколу №7 Загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "ІНВЕСТ+" від 23 жовтня 2014 року ?

- Чи надавали Ви згоду на передачу в іпотеку майна Товариства з обмеженою відповідальністю "ІНВЕСТ+" ОСОБА_3 ?

- Чи відомо Вам, з якою метою Товариство з обмеженою відповідальністю "ІНВЕСТ+" виступило майновим поручителем за іншу юридичну особу Товариство з обмеженою відповідальністю "АЛЬТЕР-ТОП" перед ОСОБА_3 ?

ОСОБА_1 листом від 01.04.2021р. у відповідь на запит від 29.03.2021р. повідомив, що йому не було відомо про те, що ТОВ "ІНВЕСТ+" передало в іпотеку наявне у нього нерухоме майно. Своєї згоди на подібного роду речі він не надавав, участі у зборах товариства 23.10.2014р. не приймав, про ТОВ "АЛЬТЕР-ТОП" та ОСОБА_3 чує вперше.

ОСОБА_2 листом від 02.04.2021р. у відповідь на запит від 29.03.2021р. повідомив, що участі у загальних зборах учасників ТОВ "ІНВЕСТ+" 24.10.2014р. не приймав, протокол від 24.10.2014р. №7 не підписував. Своєї згоди, як учасника ТОВ "ІНВЕСТ+" на передачу в іпотеку майна ТОВ "ІНВЕСТ+" ОСОБА_3 не надавав. Вважає, що дане поручительство є незаконним, тому, він як учасник товариства його не схвалював.

Відповіді ОСОБА_8 та ОСОБА_9 на запит ліквідатора Рабана М.Т. від 29.03.2021р. в матеріалах справи відсутні. Відповідно до наданих в засіданні суду представником відповідача пояснень відповіді від зазначених осіб до ліквідатора не надходили.

Згідно з п. 11.8 Статуту (нова редакція) ТОВ "ІНВЕСТ+", в редакції станом на час проведення оспорюваних загальних зборів учасників 23.10.2014, про проведення Загальних зборів засновники інформуються головою зборів за 30 днів до їх проведення, шляхом надіслання поштового повідомлення. У повідомленні про проведення Загальних зборів повинно бути зазначено час і місце проведення зборів товариства та порядок денний.

Відповідно до п. 11.9 Статуту (нова редакція) ТОВ "ІНВЕСТ+", в редакції станом на час проведення оспорюваних загальних зборів, загальні збори учасників вважаються повноважними, якщо на них присутні учасники (Представники учасників), що володіють у сукупності більш як 60% голосів. Директор має право брати участь у загальних зборах з правом дорадчого голосу. Учасники, які беруть участь у зборах реєструються секретарем із зазначенням кількості голосів, яку має кожний з учасників. Цей перелік підписується головою та секретарем зборів.

Тобто, на час проведення загальних зборів учасників ТОВ "ІНВЕСТ+" 23.10.2014 позивачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 були учасниками цього товариства та володіли часткою в статутному капіталі по 25% кожний, а тому вони мали право на участь у вказаних загальних зборах цього товариства.

Судом встановлено, що на час проведення загальних зборів учасників ТОВ "ІНВЕСТ+" 23.10.2014р. позивачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 були учасниками цього товариства та володіли часткою в статутному капіталі по 25% кожний, а тому вони мали право на участь у вказаних загальних зборах цього товариства.

Крім того, за твердженням позивачів, яке не спростовано відповідачем, повідомлення про проведення 23.10.2014р. загальних зборів учасників ТОВ "ІНВЕСТ+" вони взагалі не отримували.

Своєчасне і належне повідомлення учасника товариства про скликання загальних зборів є важливим для формування волі при прийнятті рішень загальними зборами, аби кожен з учасників міг належним чином підготуватися і сформувати своє бачення щодо питань, які розглядаються на зборах, та повноцінно взяти участь у їх обговоренні. Для визнання недійсним рішення загальних зборів товариства необхідно встановити факт порушення цим рішенням прав та законних інтересів учасника товариства та з`ясувати дотримання порядку скликання загальних зборів, зокрема щодо належного повідомлення позивача про такі збори, а також щодо відповідності питань порядку денного зборів питанням порядку денного, які перелічені в отриманому учасником запрошенні на загальні збори учасників товариства (аналогічна правова позиція викладена у п. 45 постанови Великої Палати Верховного Суду від 22.10.2019р. у справі №923/876/16).

В матеріалах справи відсутні належні, допустимі і достатні докази в розумінні ст.ст. 76-79 ГПК України, якими підтверджується повідомлення позивачів про проведення загальних зборів учасників ТОВ "ІНВЕСТ+" 23.10.2014, про їх порядок денний, що є порушенням порядку скликання цих зборів, а також прав позивачів, як учасників товариства з часткою у статутному капіталі товариства, брати участь в управлінні товариством, адже порушено право позивачів на управління товариством шляхом участі у загальних зборах його учасників.

З огляду на вказані обставини, враховуючи, що 23.10.2014р. загальні збори учасників ТОВ "ІНВЕСТ+" були проведені з порушенням порядку їх скликання та за відсутності передбаченого Статутом товариства кворуму, суд вважає, що права ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на участь в управлінні товариством через діяльність у вищому органі товариства загальних зборах були порушені.

Відтак враховуючи, що позивачі володіють загальною часткою статутного капіталу ТОВ "ІНВЕСТ+" у розмірі 50 %, загальні збори учасників останнього відбулися за відсутності кворуму, а тому за змістом п. 11.9. Статуту ТОВ "ІНВЕСТ+" такі збори були неповноважними, а рішення прийняті на таких зборах порушують корпоративні права позивачів. Відсутність кворуму є безумовною підставою для визнання таких рішень недійсними.

Окрім того, суд засвідчує на відсутності реєстру учасників зборів ТОВ "ІНВЕСТ+" із зазначенням кількості голосів кожного учасника, передбаченого п. 11.9. Статуту ТОВ "ІНВЕСТ+", що також, на думку суду, унеможливлює встановлення правомочності загальних зборів, підставності прийнятого рішення.

Викладені порушення та недоліки протоколу загальних зборів учасників ТОВ "ІНВЕСТ+" від 23.10.2014р. №7 дозволяють зробити обґрунтований висновок про те, що 23.10.2014р. загальні збори ТОВ "ІНВЕСТ+" не проводилися.

Ухвалою від 22.10.2021 задоволено клопотання ОСОБА_1 та ОСОБА_2 від 02.09.2021 про призначення експертизи, призначено по справі судову почеркознавчу експертизу проведення якої доручено експертам Волинського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України, в рамках проведення почеркознавчої експертизи на вирішення експерту поставлено наступні питання:

Чи виконано підпис від імені ОСОБА_2 на протоколі Загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "ІНВЕСТ+" за №7 від 23 жовтня 2014 року, особисто ОСОБА_2 чи іншою особою?

Чи виконано підпис від імені ОСОБА_1 на протоколі Загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "ІНВЕСТ+" за №7 від 23 жовтня 2014 року, особисто ОСОБА_1 чи іншою особою?

13.12.2021 на адресу Господарського суду Волинської області від Волинського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України супровідним листом від 10.12.2021 №19/103/3/7-12041-2021 надійшов висновок експерта за результатами проведення судової почеркознавчої експертизи від 09.12.2021 №СЕ-19/103-21/9202-ПЧ в якому експертами здійснено наступні висновки:

- підпис від імені ОСОБА_2 на протоколі Загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "ІНВЕСТ+" за №7 від 23 жовтня 2014 року виконаний не ОСОБА_2 , а іншою особою.

- підпис від імені ОСОБА_1 на протоколі Загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "ІНВЕСТ+" за №7 від 23 жовтня 2014 року виконаний не ОСОБА_1 , а іншою особою(т. 2 а.с. 9-87).

Колегія суддів суду касаційної інстанції в п.23 постанови від 07.12.2022 зазначає, що встановлення обставин дати виготовлення протоколу загальних зборів від 23.10.2014 буде мати прямий наслідок на встановлення обставин того чи дійсно не підписували оскаржуваний Протокол зборів ТОВ ІНВЕСТ+ позивачі у даній справі і вплине на оцінку висновку Волинського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України за результатами проведення судової почеркознавчої експертизи від 09.12.2021р. №19/103/3/7-10439-2021, що у своєму наслідку співвідноситься з підставами позовних вимог за позовом ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до Товариства з обмеженою відповідальністю "ІНВЕСТ+" про визнання недійсним рішення загальних зборів учасників товариства.

При новому розгляді справи, 25.01.2023 представник третьої особи надіслав на електронну адресу суду пояснення та клопотання (т.3, а.с.143-149), в якому просив суд призначити у справі комплексну судову почеркознавчу та технічну експертизу документів, на вирішення якої поставити наступні питання:

1. Чи підпис на протоколі Загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю Інвест + за №7 від 23 жовтня 2014 року, виконано особисто ОСОБА_2 чи іншою особою?

2. Чи підпис на протоколі Загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю Інвест + за №7 від 23 жовтня 2014 року, виконано особисто ОСОБА_1 чи іншою особою?

3. Чи відповідає в оригінальному примірнику протоколу загальних зборів №7 від 23 жовтня 2014 року Товариства з обмеженою відповідальністю Інвест+ давність виконання: а) друкованого тексту документа датуванню протокола - 23 жовтня 2014 року; б) підписів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 датуванню протоколу - 23 жовтня 2014 року.

Проведення вказаної експертизи просив доручити Київському науково-дослідному інституту судових експертиз (м. Київ, вул. Смоленська, 6).

Як вбачається з матеріалів справи, Постанова Верховного суду, котрою справу відправлено на новий розгляд до суду першої інстанції не містить жодних висновків про порушень, допущених при проведенні почеркознавчої експертизи та мотивації стосовно неповноти чи неправильності такого висновку.

Отже, зауваження до наявного в матеріалах справи висновку Волинського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України за результатами проведення судової почеркознавчої експертизи від 09.12.2021 №СЕ-19/103-21/9202-ПЧ не мав, а вказав виключно на необхідність ретельнішого зібрання документів для проведення технічної експертизи документа. Отже, підстави для проведення повторної чи додаткової почеркознавчої експертизи в даному випадку відсутні.

З врахуванням викладеного, клопотання представника ОСОБА_3 про призначення у справі комплексної судової почеркознавчої експертизи та технічної експертизи задоволено частково. Призначено у справі технічної експертизу, проведення якої доручити експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертизу, на вирішення експерту поставлено питання:

- Чи відповідає в оригінальному примірнику протоколу Загальних зборів №7 від 23.10.2014 ТОВ "ІНВЕСТ+" давність виконання:

а) друкованого тексту документу датуванню протоколу 23 жовтня 2014 року;

б) підписів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 датуванню протоколу - 23 жовтня 2014 року.

Згідно з висновком експертів №11663/23-34/23834/23-34 від 26.09.2023, складним експертами Київського науково-дослідного інституту судових експертиз: «Відповісти на питання «Чи відповідає в оригінальному примірнику протоколу Загальних зборів № 7 від 23.10.2014 ТОВ «ІНВЕСТ+» давність виконання: друкованого тексту документу датування протоколу 23 жовтня 2014 року та підписів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 - датуванню протоколу - 23 жовтня 2014 року? » не видається можливим, у зв`язку із ненаданням суддею дозволу на вирізання штрихів реквізитів документів та фрагментів паперу у всіх наданих (досліджуваному та порівняльних) документах, відсутністю у експертів впроваджених у судово-експертну практику України методик встановлення абсолютного часу виконання штрихів рукописних записів та підписів, нанесених чорнилами для пишучих приладів, у зв`язку із відсутністю в зразках порівняння сукупності часових ознак, які б свідчили про період нанесення друкованого тексту в досліджуваному документі, а також через відсутність методик із встановлення абсолютного часу виконання друкованих текстів, нанесених з використанням друкуючих пристроїв з лазерним способом друку.»

Висновок експерта це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань (ч. ч. 1, 2 ст. 98 ГПК України).

Відповідно до ст. 104 ГПК України, висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 86 цього Кодексу.

Згідно зі ст. 86 ГПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Оцінка доказів має свій зміст: визнання допустимості, належності, достовірності, вірогідності, достатності і взаємозв`язку всієї сукупності доказів.

Відповідно до ст.ст. 104, 86 ГПК України, висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 86 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивоване в судовому рішенні. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Колегія суддів суду касаційної інстанції в п.24 постанови від 07.12.2022 зазначає: «Відсутність встановлення фактичних обставин справи щодо наявності чи відсутності у ліквідатора боржника статистичної звітності та документів ТОВ «Інвест+» за 2013-2015 роки, які можна було б використати для задоволення клопотання експертів, яке викладене у супровідному листі Київського науково-дослідного інституту судових експертиз від 07.02.2022 №1088/819-4-22/34, свідчить про неповне дослідження судами попередніх інстанцій зібраних доказів у справі № 903/69/18 (903/431/21), про що вказується у касаційній скарзі Скаржника».

Разом з цим, ліквідатор на вимогу ухвали Господарського суду Волинської області від 23.05.2023 надав для огляду та проведення експертизи оригінали документів за означений період, що були передані попереднім керівником ліквідатору, а саме:

- Договір банківського рахунку №03/117-15/453 від 20.02.2013;

- Договір про виконання робіт з охоронного спостереження об`єкту №9/л від 11.07.2013;

- Контракт на управління підприємством від 13.02.13р.;

- Наказ№4 від 30.06.2014;

- Лист №2015 від 20.05.2014.;

- Договір купівлі - продажу частки у статутному капіталі ТОВ Інвест+ від 29.04.2014;

- Картку із зразками підписів і відбитка печатки р.№224.

Додатково повідомив, що у ліквідатора відсутні і ніколи йому не передавались такі документи як:

- порівняльні зразки документів - оригінали достовірно датованих документів, в яких містяться рукописні записи та підписи, виконані (не обов`язково фігурантами досліджуваного документа) пастами кулькових ручок синьо-фіолетового кольору (такими ж за кольором та відтінком, як і в досліджуваному) за період часу, починаючи з місяця датування досліджуваного документа (жовтень 2014 року) та завершуючи датою, яка визначається із обставин справи (наприклад датою фактичної появи досліджуваного документа або його копії в суді), у кількості не менше 20 (двадцяти) зразків з різними датами складання за кожен рік досліджуваного періоду;

- порівняльні зразки документів - оригінали достовірно датованих документів, на яких наявні друковані тексти, які друкувались на тому ж самому друкуючому пристрої, що і друкований текст у досліджуваному документі; порівняльні зразки необхідно надати за період часу, починаючи з місяця датування досліджуваного документа (жовтень 2014 року) та завершуючи датою, яка визначається із обставин справи (наприклад датою фактичної появи досліджуваного документа в суді); у кількості 5-10 зразків з різними датами складання за кожен місяць досліджуваного періоду.

Статтею 16 ЦК України передбачено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Згідно ст. 15 ЦК України, встановлено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа також має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Під порушенням слід розуміти такий стан суб`єктивного права, за якого воно зазнало протиправного впливу з боку правопорушника, внаслідок чого суб`єктивне право особи зменшилося або зникло як таке, порушення права пов`язано з позбавленням можливості здійснити, реалізувати своє право повністю або частково.

При цьому захист, відновлення порушеного або оспорюваного права чи охоронюваного законом інтересу відбувається, в тому числі, шляхом звернення з позовом до суду.

Позивачем є особа, яка подала позов про захист порушеного чи оспорюваного права або охоронюваного законом інтересу. При цьому позивач самостійно визначає і обґрунтовує в позовній заяві, у чому саме полягає порушення його прав та інтересів, а суд перевіряє ці доводи, і залежно від встановленого вирішує питання про наявність чи відсутність підстав для правового захисту. Вирішуючи спір, суд надає об`єктивну оцінку наявності порушеного права чи інтересу на момент звернення до господарського суду, а також визначає, чи відповідає обраний позивачем спосіб захисту порушеного права тим, що передбачені законодавством, та чи забезпечить такий спосіб захисту відновлення порушеного права позивача.

Наведена позиція ґрунтується на тому, що під захистом права розуміється державно-примусова діяльність, спрямована на відновлення порушеного права суб`єкта правовідносин та забезпечення виконання юридичного обов`язку зобов`язаною стороною, внаслідок чого реально відбудеться припинення порушення (чи оспорювання) прав цього суб`єкта, він компенсує витрати, що виникли у зв`язку з порушенням його прав, або в інший спосіб нівелює негативні наслідки порушення його прав.

Згідно ст.11 ЦК України, цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки, й серед підстав виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, передбачає договори та інші правочини.

У відповідності до ст. 12 ЦК України, особа здійснює свої цивільні права вільно на власний розсуд.

Згідно з ч. 1 ст. 113 ЦК України, господарським товариством є юридична особа, статутний (складений) капітал якої поділений на частки між учасниками.

Згідно зі ст.ст. 97, 98 ЦК України, органами управління товариством є загальні збори його учасників і виконавчий орган, якщо інше не встановлено законом. Загальні збори учасників товариства мають право приймати рішення з усіх питань діяльності товариства, у тому числі і з тих, що належать до компетенції інших органів товариства. Рішення загальних зборів приймаються простою більшістю від числа присутніх учасників, якщо інше не встановлено установчими документами або законом.

Частинами 1, 3 ст. 167 ГК України встановлено, що корпоративні права це права особи, частка якої визначається у статутному капіталі (майні) господарської організації, що включають правомочності на участь цієї особи в управлінні господарською організацією, отримання певної частки прибутку (дивідендів) даної організації та активів у разі ліквідації останньої відповідно до закону, а також інші правомочності, передбачені законом та статутними документами. Під корпоративними відносинами маються на увазі відносини, що виникають, змінюються та припиняються щодо корпоративних прав.

Особа стає носієм корпоративних прав з моменту набуття права власності на акції акціонерного товариства або вступу до інших господарських товариств.

Таким чином, поняття корпоративні права є формою управління товариством шляхом управління діяльності товариства, у тому числі і через вищий орган управління - загальні збори, шляхом винесення на обговорення та включення до порядку денного відповідних питань, необхідних для сталого функціонування та розвитку товариства, які в свою чергу спрямовані на отримання належної частини прибутку та майнових та/або грошових активів у разі припинення діяльності товариства, тощо.

При цьому, загальні збори є волеутворюючим органом товариства, рішення на якому приймається з урахуванням волі учасників та з огляду на кворум при голосуванні за такі рішення.

Згідно статті 116 ЦК України, учасники господарського товариства мають право у порядку, встановленому установчим документом товариства та законом: брати участь в управлінні товариством у порядку, визначеному в установчому документі, крім випадків, встановлених законом; брати участь у розподілі прибутку товариства і одержувати його частину (дивіденди); вийти у встановленому порядку з товариства; здійснити відчуження частки (її частини) у статутному (складеному) капіталі товариства, цінних паперів, що засвідчують участь у товаристві, у порядку, встановленому законом; одержувати інформацію про діяльність товариства у порядку, встановленому установчим документом.

Згідно із ст. 60 Закону України "Про господарські товариства" (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин), загальні збори учасників вважаються повноважними, якщо на них присутні учасники (представники учасників), що володіють у сукупності більш як 60 відсотками голосів. Брати участь у зборах з правом дорадчого голосу можуть члени виконавчих органів, які не є учасниками товариства. Учасники зборів, які беруть участь у зборах, реєструються з зазначенням кількості голосів, яку має кожний учасник. Цей перелік підписується головою та секретарем зборів.

Відповідно до ст.61 названого Закону, загальні збори учасників товариства з обмеженою відповідальністю скликаються не рідше двох разів на рік, якщо інше не передбачено установчими документами. Позачергові загальні збори учасників скликаються головою товариства при наявності обставин, зазначених в установчих документах, у разі неплатоспроможності товариства, а також у будь-якому іншому випадку, якщо цього потребують інтереси товариства в цілому, зокрема, якщо виникає загроза значного скорочення статутного капіталу. Загальні збори учасників товариства повинні скликатися також на вимогу виконавчого органу. Учасники товариства, що володіють у сукупності більш як 20 відсотками голосів, мають право вимагати скликання позачергових загальних зборів учасників у будь-який час і з будь-якого приводу, що стосується діяльності товариства. Якщо протягом 25 днів голова товариства не виконав зазначеної вимоги, вони вправі самі скликати загальні збори учасників. Про проведення загальних зборів товариства учасники повідомляються передбаченим статутом способом з зазначенням часу і місця проведення зборів та порядку денного. Повідомлення повинно бути зроблено не менш як за 30 днів до скликання загальних зборів. Будь-хто з учасників товариства вправі вимагати розгляду питання на загальних зборах учасників за умови, що воно було ним поставлено не пізніш як за 25 днів до початку зборів. Не пізніш як за 7 днів до скликання загальних зборів учасникам товариства повинна бути надана можливість ознайомитися з документами, внесеними до порядку денного зборів. З питань, не включених до порядку денного, рішення можуть прийматися тільки за згодою всіх учасників, присутніх на зборах.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 03.12.2019 у справі №904/10956/16 викладено правову позицію, згідно з якою відповідно до ст. 167 ГК України правомочність учасника (акціонера, члена) на участь в управлінні господарською організацію, зокрема, шляхом участі в загальних зборах, є однією зі складових корпоративних прав. Відтак зазначені права можуть бути визнані порушеними внаслідок недотримання порядку скликання і проведення загальних зборів, якщо учасник не зміг узяти участі у загальних зборах та/або належним чином підготуватися до розгляду питань порядку денного, зареєструватися для участі у загальних зборах тощо, тобто не зміг належним чином реалізувати своє право на участь в управлінні.

Подібна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 25.06.2019 у справі №926/3973/17.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 04.02.2020 у справі №915/540/16 викладено правову позицію, відповідно до якої рішення загальних зборів господарського товариства можуть бути визнаними недійсними в судовому порядку у випадку недотримання процедури їх скликання, встановленої статтями 43, 61 Закону України "Про господарські товариства". Права учасника (акціонера) товариства можуть бути визнані порушеними внаслідок недотримання вимог закону про скликання і проведення загальних зборів, якщо він не зміг взяти участь у загальних зборах, належним чином підготуватися до розгляду питань порядку денного, зареєструватися для участі у загальних зборах тощо.

У постанові Верховного Суду від 16.10.2019 у справі №915/698/18 викладено правову позицію, згідно з якою безумовною підставою для визнання недійсними рішень загальних зборів у зв`язку з порушенням прямих вказівок закону є:

1) прийняття загальними зборами рішення за відсутності кворуму для проведення загальних зборів чи прийняття рішення або у разі неможливості встановлення наявності кворуму;

2) прийняття загальними зборами рішень з питань, не включених до порядку денного загальних зборів товариства;

3) прийняття загальними зборами рішень з питань, не включених до порядку денного, на розгляд яких не було отримано згоди усіх присутніх на загальних зборах;

4) відсутність протоколу загальних зборів, підписаного головою і секретарем зборів.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 22.10.2019 по справі №923/876/16, суд зазначає, що своєчасне і належне повідомлення учасника товариства про скликання загальних зборів є важливим для формування волі при прийнятті рішень загальними зборами, аби кожен з учасників міг належним чином підготуватися і сформувати своє бачення щодо питань, які розглядаються на зборах, та повноцінно взяти участь у їх обговоренні. Для визнання недійсним рішення загальних зборів товариства необхідно встановити факт порушення цим рішенням прав та законних інтересів учасника товариства та з`ясувати дотримання порядку скликання загальних зборів, зокрема щодо належного повідомлення позивача про такі збори, а також щодо відповідності питань порядку денного зборів питанням порядку денного, які перелічені в отриманому учасником запрошенні на загальні збори учасників товариства. Якщо учасник (або його представник) узяв участь у загальних зборах і голосував на них, то ця обставина сама собою не обов`язково свідчить про те, що учасник був належним чином повідомлений про збори і мав змогу підготуватися до розгляду питань порядку денного, зокрема вирішити, чи може він довірити участь у таких зборах своєму представнику з огляду на конкретні питання, які виносяться на розгляд зборів, чи визнати доцільним узяти участь у зборах особисто.

Таким чином, з огляду на вищевикладені обставини та досліджені наявні в матеріалах справи докази та, зокрема, висновок експерта, суд приходить до висновку про задоволення позову з наведених вище підстав.

Відповідно до п.п. 1, 2 ст. 123 ГПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 129 ГПК України судовий збір покладається у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, - на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

При цьому, частиною 9 вказаної статті визначено, що у випадку якщо спір виник внаслідок неправильних дій сторони, суд має право покласти на таку сторону судові витрати повністю або частково незалежно від результатів вирішення спору.

Отже, оскільки спір до розгляду суду доведено з вини відповідача, то витрати по сплаті судового збору в сумі 2270,00 грн. (за подачу позову до суду) відповідно до ст.129 ГПК України слід віднести на відповідача.

Згідно зі ст. 315 ГПК України, за наслідками розгляду касаційної скарги суд касаційної інстанції приймає постанову, у якій має бути зазначено, зокрема, новий розподіл судових витрат, понесених у зв`язку із розглядом у суді першої інстанції та апеляційної інстанції, - у разі скасування рішення та ухвалення нового рішення або зміни рішення та розподіл судових витрат, понесених у зв`язку з переглядом справи у суді касаційної інстанції.

Відповідно до ч. 14 ст. 129 ГПК України, якщо суд апеляційної, касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.

Отже, суд касаційної інстанції, здійснює новий розподіл судових витрат у справі лише у разі прийняття ним постанови про скасування чи зміну остаточного судового рішення суду першої (апеляційної) інстанції, прийнятого по суті заявлених вимог. При цьому, у випадках скасування касаційним судом рішення суду першої інстанції або постанови апеляційної інстанції з переданням справи на новий розгляд, судові витрати у справі, в тому числі й судовий збір, сплачений за подання апеляційної чи касаційної скарги, підлягають розподілу господарським судом, який вирішує спір по суті за результатами нового розгляду справи.

Таким чином, враховуючи положення ст. 129 ГПК України понесені третьою особою суми сплаченого судового збору за подання апеляційної та касаційної скарг покладаються на останнього.

Відповідно до частин 3, 4 ст. 13 ГПК кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом; кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи та покладає тягар доказування на сторони. Водночас цей принцип не створює для суду обов`язок вважати доведеною та встановленою обставину, про яку стверджує сторона. Таку обставину треба доказувати таким чином, аби реалізувати стандарт більшої переконливості, за яким висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається вірогідним, ніж протилежний (постанови Верховного Суду від 02.10.2018 у справі №910/18036/17, від 23.10.2019 у справі №917/1307/18). Тобто певна обставина не може вважатися доведеною, допоки інша сторона її не спростує (концепція негативного доказу), оскільки за такого підходу принцип змагальності втрачає сенс (п.43 постанови Верховного Суду від 23.10.2019 у справі №917/1307/18). Аналогічна позиція викладена у п.81 постанови Великої Палати Верховного Суду від 18.03.2020 у справі №129/1033/13-ц.

Відповідно до ч. 1 ст.74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Згідно зі ст.76 ГПК України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до ст.77 ГПК України обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Докази, одержані з порушенням закону, судом не приймаються.

Згідно зі ст.78 ГПК України достовірними є докази, створені (отримані) за відсутності впливу, спрямованого на формування хибного уявлення про обставини справи, які мають значення для справи.

Статтею 86 ГПК України встановлено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Частинами 1, 2, 3 ст. 13 ГПК України встановлено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Принцип рівності сторін у процесі вимагає, щоб кожній стороні надавалася розумна можливість представляти справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно другої сторони (п.87 Рішення Європейського суду з прав людини у справі "Салов проти України" від 06.09.2005р.).

У Рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Надточий проти України" від 15.05.2008 зазначено, що принцип рівності сторін передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом.

Змагальність означає таку побудову судового процесу, яка дозволяє всім особам - учасникам певної справи відстоювати свої права та законні інтереси, свою позицію у справі.

Принцип змагальності є процесуальною гарантією всебічного, повного та об`єктивного з`ясування судом обставин справи, ухвалення законного, обґрунтованого і справедливого рішення у справі.

Відповідно до частини 1 статті 14 ГПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у господарських справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення. Проте, якщо подання сторони є вирішальним для результату проваджень, воно вимагає конкретної та прямої відповіді ("Руїс Торіха проти Іспанії").

Завданням національних судів є забезпечення належного вивчення документів, аргументів і доказів, представлених сторонами ("Ван де Гурк проти Нідерландів)".

Ще одне призначення обґрунтованого рішення полягає в тому, щоб продемонструвати сторонам, що вони були почуті ("Гірвісаарі проти Фінляндії").

Згідно ж із статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Отже, вказані рішення Європейського суду з прав людини суд застосовує у даній справі як джерело права.

За таких обставин, інші доводи та заперечення сторін судом розглянуті та відхилені як такі, що на результат вирішення спору впливу не мають.

Керуючись ст. ст. 129, 232, 236-242 ГПК України, суд,-

ВИРІШИВ:

1. Позов задовольнити.

2. Визнати недійсним рішення загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "ІНВЕСТ+" (м. Луцьк, вул. Єршова, 11, офіс 408, ) оформлене протоколом загальних зборів учасників №7 від 23.10.2014.

3. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "ІНВЕСТ+" (м. Луцьк, вул. Єршова, 11, офіс 408, ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний код НОМЕР_2 , паспорт серія НОМЕР_1 , виданий Луцьким МВ УМВС України у Волинській області 23.01.2002, дата народження ІНФОРМАЦІЯ_1 ) 2270,00 грн (дві тисячі двісті сімдесят гривень) витрат, пов`язаних з оплатою судового збору.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене до Північно-західного апеляційного господарського суду відповідно до ст. 255-256, п. 17.5 Перехідних положень ГПК України.

Повний текст рішення виготовлений 01.11.2023.

Суддя І. О. Гарбар