УХВАЛА

ПРО ВІДКРИТТЯ ПРОВАДЖЕННЯ У СПРАВІ

м. Київ

06.11.2023Справа №910/16314/23

Суддя Господарського суду міста Києва Бойко Р.В., розглянувши позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Музарена.Ком" (65104, Одеська обл., м. Одеса, вул. Корольова Академіка, буд. 72; ідентифікаційний код 43366369)

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Ноунейм Діджитал" (03126, м. Київ, бульвар Гавела Вацлава, буд. 38-Г, кв. 99; ідентифікаційний код 43195663)

про розірвання договору та стягнення заборгованості у розмірі 1 054 257,41 грн,

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Музарена.Ком" звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Ноунейм Діджитал", в якому просить суд:

1) стягнути з відповідача заборгованість у розмірі 1 054 257,41 грн;

2) розірвати укладений сторонами Договір №20220714 про надання послуг з розробки програмного продукту від 14.07.2022.

В обґрунтування позовних вимог Товариство з обмеженою відповідальністю "Музарена.Ком" вказує, що на виконання своїх зобов`язань за Договором №20220714 про надання послуг з розробки програмного продукту від 14.07.2022 ним було перераховано Товариству з обмеженою відповідальністю "Ноунейм Діджитал" кошти у розмірі 858 272,50 грн в якості авансу за розробку Web-сайту та мобільного додатку, в той час як станом на дату звернення до суду із даним позовом відповідачем не було виконано жодного етапу робіт.

У зв`язку з порушенням відповідачем строку виконання робіт за спірним договором, позивач вказує про наявність правових підстав для стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю "Ноунейм Діджитал" штрафу у розмірі 171 654,50 грн.

Окрім того, у зв`язку з порушенням відповідачем своїх зобов`язань за Договором №20220714 про надання послуг з розробки програмного продукту від 14.07.2022, позивач просить суд розірвати такий договір та стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Ноунейм Діджитал" сплачені в якості авансу кошти у розмірі 858 272,50 грн, а також нараховані на них за період з 16.02.2023 по 29.09.2023 3% річних у розмірі 15 942,71 грн та інфляційні втрати у розмірі 8 387,70 грн.

До позовної заяви Товариством з обмеженою відповідальністю "Музарена.Ком" долучено попередній (орієнтовний) розрахунок судових витрат, у відповідності до якого позивач очікує понести витрати, пов`язані із розглядом даної справи, на оплату професійної правничої допомоги у розмірі 20 000,00 грн.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 24.10.2023 залишено позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Музарена.Ком" без руху та зобов`язано позивача протягом п`яти робочих днів з дня вручення даної ухвали усунути недоліки позовної заяви шляхом подання до суду доказів доплати судового збору у розмірі 2 684,00 грн.

31.10.2023 засобами електронного зв`язку від Товариства з обмеженою відповідальністю "Музарена.Ком" надійшла заява про виправлення недоліків, до якої було долучено платіжну інструкцію №0.0..1 від 30.10.2023 на суму 2 684,00 грн. з призначенням платежу - доплата судового збору згідно з ухвалою по справі №910/16314/23 від 24.10.2023 через ОСОБА_1 .

Таким чином, Товариством з обмеженою відповідальністю "Музарена.Ком" було усунуто недоліки позовної заяви у визначений судом строк та остання відповідає вимогам, встановленим ст.ст. 162, 164, 172 Господарського процесуального кодексу України, підстави для залишення її без руху, повернення або відмови у відкритті провадження у справі, встановлені Господарським процесуальним кодексом України, відсутні.

Відповідно до ч. 3 ст. 12 Господарського процесуального кодексу України загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Частиною 3 статті 247 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) ціну позову; 2) значення справи для сторін; 3) обраний позивачем спосіб захисту; 4) категорію та складність справи; 5) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; 6) кількість сторін та інших учасників справи; 7) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 8) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Зважаючи на обрані позивачем способи захисту, категорію та складність справи, значення даної справи для сторін, характер спірних правовідносин, предмет доказування, суд приходить до висновку, що справа №910/16314/23 підлягає розгляду за правилами загального позовного провадження.

Згідно приписів статті 181 Господарського процесуального кодексу України для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання. Дата і час підготовчого засідання призначаються суддею з урахуванням обставин справи і необхідності вчинення відповідних процесуальних дій.

На виконання наведених приписів Господарського процесуального кодексу України суд вважає за необхідне призначити підготовче засідання у справі та встановити учасникам справи строки для подання ними заяв по суті спору та документів на підтвердження своєї правової позиції в даному спорі.

При цьому, з урахуванням запровадженого в країні воєнного стану та враховуючи віддаленість місцезнаходження Товариства з обмеженою відповідальністю "Музарена.Ком" (м. Одеса Одеської області) від місцезнаходження Господарського суду міста Києва (у м. Києві), суд звертає увагу позивача, що його представник може взяти участь у засіданнях по справі в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за допомогою підсистеми відеоконференцзв`язку ЄСІТС.

Для цього відсутня необхідність у фізичному прибутті представника позивача у Господарський суд міста Києва, а лише необхідно мати попередньо зареєстрований обліковий запис на відповідному сервісі та в дату та час призначеного засідання перебувати перед технічним пристроєм, який має доступ до мережі Інтернет та надасть можливість використовувати цей сервіс.

У разі якщо представник позивача вирішить взяти участь у засіданні в режимі відеоконференції поза межами суду за допомогою підсистеми відеоконференцзв`язку ЄСІТС, він має завчасно повідомити суду (зокрема, засобами електронної пошти на електронну адресу: ) свій обліковий запис (логін) та/або електронні адреси, які використані користувачами для реєстрації, у підсистеми відеоконференцзв`язку ЄСІТС.

При цьому, суд звертає увагу Товариства з обмеженою відповідальністю "Музарена.Ком", що оскільки судом самостійно запропоновано його представнику взяти участь у засіданні в режимі відеоконференції поза межами суду за допомогою підсистеми відеоконференцзв`язку ЄСІТС, то у разі надходження відповідного звернення останнє буде рахуватись як задоволене судом та не потребуватиме прийняття з цього приводу окремого процесуального рішення.

Окрім того, суд звертає увагу відповідача, що 18.10.2023 набув чинності Закон України №3200-IX, яким з метою запровадження обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів у Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі представниками правничих професій, юридичними особами та фізичними особами-підприємцями було внесено зміни в тому числі в Господарський процесуальний кодекс України.

Так, частиною 6 статті 6 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Якщо реєстрація електронного кабінету в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суперечить релігійним переконанням особи, яка зобов`язана його зареєструвати відповідно до цієї частини, передбачені цим Кодексом процесуальні наслідки звернення до суду такою особою без реєстрації електронного кабінету у вигляді залишення її документа без руху, його повернення або залишення без розгляду не застосовуються за умови, що особа заявила про такі обставини одночасно із поданням відповідного документа шляхом подання окремої обґрунтованої письмової заяви.

Згідно частини 7 статті 42 Господарського процесуального кодексу України якщо цим Кодексом передбачено обов`язок учасника справи щодо надсилання копій документів іншим учасникам справи, такі документи в електронній формі можуть направлятися з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а в разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету - у паперовій формі листом з описом вкладення.

Якщо інший учасник справи відповідно до частини шостої статті 6 цього Кодексу зобов`язаний зареєструвати електронний кабінет, але не зареєстрував його, учасник справи, який подає документи до суду в електронній формі з використанням електронного кабінету, звільняється від обов`язку надсилання копій документів такому учаснику справи.

Частиною 10 статті 165 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд має право вирішити справу за наявними матеріалами також у разі, якщо відзив подано особою, яка відповідно до частини шостої статті 6 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його і не навела поважних причин невиконання такого обов`язку.

Отже, чинна редакція Господарського процесуального кодексу України зобов`язує юридичних осіб та адвокатів зареєструвати свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку та встановлює наслідки невиконання таких вимог - фактичне повернення/не врахування поданих учасниками (що не зареєстрували електронний кабінет в ЄСІТС) заяв по суті спору.

Згідно Відповіді №243678 про відсутність зареєстрованого Електронного кабінету ЄСІТС у юридичної особи із ідентифікаційним кодом 43195663 Товариство з обмеженою відповідальністю "Ноунейм Діджитал" не зареєструвало електронний кабінет, хоча як юридична особа було зобов`язане зареєструвати.

Суд звертає увагу Товариства з обмеженою відповідальністю "Ноунейм Діджитал" про наявність у нього обов`язку зареєструвати свій електронний кабінет та про можливість ознайомлення з матеріалами справи через Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему або її окрему підсистему (модуль), що забезпечує обмін документами.

Керуючись ст.ст. 6, 12, 42, 165, 166, 167, 176, 181, 234, 247 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у справі.

2. Розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження.

3. Підготовче засідання призначити на 05.12.23 о 10:40 год. Засідання відбудеться в приміщенні Господарського суду міста Києва за адресою: 01054, м. Київ, вул. Богдана Хмельницького, буд. 44-В, зал судових засідань №41 (корпус В).

4. Викликати у підготовче засідання представників учасників справи. У відповідності до ст. 60 Господарського процесуального кодексу України надати документи, що підтверджують повноваження представників учасників справи.

5. Запропонувати відповідачу у строк протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення даної ухвали про відкриття провадження надати суду:

- відзив на позов, складений з урахуванням вимог ст. 165 Господарського процесуального кодексу України, з викладенням мотивів повного або часткового відхилення вимог позивача з посиланням на положення законодавства та докази, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення, якщо такі докази не надані позивачем;

- докази направлення відзиву позивачу.

6. Попередити відповідача, що у разі ненадання відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи (ч. 2 ст. 178 Господарського процесуального кодексу України). При цьому, якщо докази не можуть бути подані разом з відзивом з об`єктивних причин, відповідач повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу (ч.ч. 3, 4 ст. 80 Господарського процесуального кодексу України).

7. Запропонувати позивачу у строк протягом п`яти днів з дня отримання відзиву на позов надати суду відповідь на відзив на позов, а також докази направлення відповіді на відзив відповідачу.

8. Визначити відповідачу строк для подання заперечень на відповідь на відзив (якщо такі будуть подані) з доказами їх направлення позивачу - протягом п`яти днів з дня отримання відповіді на відзив.

9. Звернути увагу Товариства з обмеженою відповідальністю "Ноунейм Діджитал" про наявність у нього обов`язку зареєструвати свій електронний кабінет та про можливість ознайомлення з матеріалами справи через Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему або її окрему підсистему (модуль), що забезпечує обмін документами.

10. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Учасники справи можуть отримати інформацію по справі на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за адресою: http://court.gov.ua/fair/sud5011/.

Звернути увагу сторін на те, що відповідно до ст. 135 Господарського процесуального кодексу України суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі від одного до десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, зокрема, за ухилення від вчинення дій, покладених судом на учасника судового процесу.

Суддя Р.В. Бойко