ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"30" жовтня 2023 р. Справа№ 910/7874/23

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Коротун О.М.

суддів: Ткаченка Б.О.

Суліма В.В.

за апеляційною скаргою Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «АРКС»

на рішення Господарського суду міста Києва від 31.07.2023

у справі № 910/7874/23 (суддя - Ломака В.С.)

за позовом Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «АРКС»

до Обслуговуючого кооперативу «ОБК Східна Брама»

про стягнення 6 445,00 грн,

Відповідно до ч. 10 ст. 270 Господарського процесуального кодексу України (надалі - ГПК України) апеляційні скарги на рішення господарського суду у справах з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімум для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Справу розглянуто в порядку ст. 269, 270 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд,

ВСТАНОВИВ:

ІСТОРІЯ СПРАВИ

1. Короткий зміст поданої заяви та рух справи

Приватне акціонерне товариство «Страхова компанія «АРКС» (далі - позивач, Компанія) звернулось до господарського суду міста Києва з позовом до Обслуговуючого кооперативу «ОБК Східна Брама» (далі - відповідач, Кооператив) про стягнення 6 445,00 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивачем на підставі Електронного договору комплексного страхування майна від 31.08.2021 року № DNH0NBR-22371JZ, та у зв`язку з настанням страхового випадку - залиттям квартири АДРЕСА_1, виплачено страхове відшкодування страхувальнику. Оскільки відповідач - є управителем багатоквартирного будинку, в якому знаходиться вказана квартира, та несе відповідальність за завдану майну страхувальника шкоду.

2. Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Рішенням Господарського суду міста Києва від 31.07.2023 в задоволенні позовних вимог відмовлено.

Рішення обґрунтовано тим, що позивачем недоведено належними та допустимими доказами вини Обслуговуючого кооперативу «ОБК Східна Брама».

3. Надходження апеляційної скарги на розгляд Північного апеляційного господарського суду

Не погодившись з ухваленим рішенням, Приватне акціонерне товариство «Страхова компанія «АРКС» 14.08.2023 (згідно з відомостями відділення поштового зв`язку) звернулось до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить апеляційну скаргу прийняти до провадження, відкрити апеляційне провадження, скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 21.08.2023, визначено колегію суддів у складі: головуючий суддя - Коротун О.М., судді: Майданевич А.Г., Сулім В.В.

У зв`язку з перебуванням судді Майданевича А.Г., який входив до складу суду, на лікарняному, відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 28.08.2023, для розгляду апеляційної скарги у даній справі визначено колегію суддів у складі: головуючий суддя - Коротун О.М., судді: Сулім В.В., Ткаченко Б.О.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 29.08.2023 прийнято справу № 910/7874/23 до провадження за апеляційною скаргою Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «АРКС» на рішення Господарського суду міста Києва від 31.07.2023 у складі колегії суддів: головуючий суддя - Коротун О.М., судді: Ткаченко Б.О., Сулім В.В. та призначено до розгляду апеляційну скаргу у порядку письмового провадження без повідомлення (виклику) учасників.

Апеляційну скаргу на рішення суду першої інстанції було розглянуто в розумний строк (у розумінні ст. 6 Конвенції), враховуючи дію воєнного стану в Україні, а також інші чинники.

4. Вимоги апеляційної скарги та короткий зміст наведених у ній доводів

Апеляційна скарга позивача мотивована тим, що судом першої інстанції під час ухвалення оскаржуваного рішення не було з`ясовано обставини справи, чим було порушено норми процесуального права.

Апелянт зазначає, що залиття квартири відбулося внаслідок недотримання відповідачем, як управителем багатоквартирного будинку, покладеного на нього обов`язку з належного утримання будинку.

Крім того скаржник посилається на статут обслуговуючого кооперативу, яким відповідно до п. 2.3. передбачено, що одним із видів діяльності кооперативу є надання побутових послуг з ремонту приміщень

Також в апеляційній скарзі зазначено, що позивачем надано суду належні та допустимі докази на підтвердження факту настання страхового випадку, а саме акту про обстеження приміщення квартири АДРЕСА_1 (акт складено ОК ОБК «Східна Брама»). Отже відповідач має пряме відношення до здійснення управління та утримання багатоквартирного будинку.

Скаржник зазначає, що відповідачем не було жодним чином доведено відсутності своєї вини, в той час як позивачем надано до суду докази заподіяної шкоди з вини відповідача та розмір заподіяних збитків.

04.10.2023 (засобами поштового зв`язку) на адресу суді від апелянта надійшли письмові пояснення, в яких сторона фактично наводить ті ж доводи, які викладені в апеляційній скарзі.

5. Узагальнений виклад позиції інших учасників справи

28.09.2023 через відділ документального забезпечення суду надійшов відзив на апеляційну скаргу, який Північний апеляційний господарський суд прийняв в порядку статті 263 Господарського процесуального кодексу України .

Відповідач у поданому відзиві проти доводів апеляційної скарги заперечує, вважає їх не обґрунтованими та просив апеляційну скаргу у даній справі залишити без задоволення.

Окрім цього, відповідач зазначає, що позивачем не доведено того, що подія, яка зумовила залиття квартири, сталася внаслідок протиправних дій відповідача. Окрім цього, апелянтом не доведено наявності причинно-наслідкового зв`язку між протиправною поведінкою відповідача та збитками, а також дійсного розміру таких збитків.

6. Встановлені судом першої інстанції та неоспорені обставини справи; обставини, встановлені судом апеляційної інстанції, і визначення відповідно до них правовідносин

31.08.2021 року між ОСОБА_1 (страхувальник) та Компанією (страховик) укладено Електронний договір комплексного страхування майна № DNH0NBR-22371JZ (далі - договір страхування), предметом якого є майнові інтереси страхувальника, що не суперечать законодавству України, пов`язані з володінням, користуванням і розпорядженням нерухомим майном за адресою: АДРЕСА_1 . Вигодонабувачем за означеним правочином за ризиками щодо дії води (пункт 6.1) визначено страхувальника.

Відповідно до пункту 7.1 договору страхування останній набуває чинності з 00:00 годин 08.04.2022 року, але не раніше дня, наступного за днем сплати страхувальником страхового платежу в обсязі, визначеному в пункті 8.3 Акцепта на розрахунковий рахунок страховика, або першої частини страхового платежу в разі, коли сплата страхового платежу здійснюється дванадцятьма рівними частинами (згідно з пунктом 6.9 оферти), та діє до 24:00 години 07.04.2023 року.

З матеріалів справи вбачається, що 24.04.2022 року у АДРЕСА_1 трапилося затоплення квартири, майнові інтереси страхувальника щодо якої були предметом договору страхування.

За результатами комісійного обстеження було складено відповідний акт від 25.04.2022 року про обстеження приміщення квартири АДРЕСА_1 , копію якого долучено до матеріалів справи.

Зі змісту наведеного акту вбачається, що останній був складений комісією у складі Голови Правління Кооперативу Недбайлик Н.М., сантехніка Лійник В.П. та власника квартири АДРЕСА_1 , ОСОБА_1 . У цьому акті вказано, що у ванній кімнаті квартири АДРЕСА_1 виявлено протікання води в приміщенні зі стелі і по стіні примикання до санвузла в кухні розміром 2 м2 на 2-ох стінах 2 м2. Встановлена причина залиття - зміщення загального каналізаційного стояка.

24.04.2022 року страхувальник звернувся до позивача із заявою про страхове відшкодування.

Страховим актом позивача від 11.05.2022 року № ARX3242777, з урахуванням здійсненого страховиком розрахунку суми страхового відшкодування та локального кошторису на будівельні роботи № 02-01-01 на відновлювальний ремонт внутрішнього оздоблення квартири АДРЕСА_1 , вищенаведене затоплення визнано страховим випадком та вирішено виплатити на користь страхувальника страхове відшкодування у розмірі 6 445,00 грн., яке було сплачене відповідно до платіжного доручення від 12.05.2022 року № 887601.

Листом від 28.07.2022 року № 0001814/ІНС позивач звернувся до відповідача з претензією про відшкодування суми завданих збитків у розмірі 6 445,00 грн.

Проте, означена претензія була залишена без задоволення, про що відповідач направив позивачу лист від 01.09.2022 року № .

ПОЗИЦІЯ ПІВНІЧНОГО АПЕЛЯЦІЙНОГО ГОСПОДАРСЬКОГО СУДУ

7. Мотиви, з яких виходить Північний апеляційний господарський суд, та застосовані ним положення законодавства

Відповідно до ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Як було вірно встановлено судом першої інстанції предметом позову в даній справі є вимога страхової компанії про відшкодування шкоди (збитків) у порядку регресу.

За приписами статті 27 Закону України Про страхування та 993 ЦК України до страховика, який виплатив страхове відшкодування за договором майнового страхування, у межах фактичних витрат переходить право вимоги, яке страхувальник або інша особа, що одержала страхове відшкодування, має до особи, відповідальної за завдані збитки.

Ч. 1, 2 ст. 22 ЦК України передбачено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.

Збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Водночас, для застосування такої міри відповідальності, як відшкодування завданої шкоди, потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, наявності шкоди, причинного зв`язку між протиправною поведінкою та заподіяною шкодою, вини особи, яка заподіяла шкоду. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає.

Згідно з ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини (ч. 2 ст. 1166 ЦК України).

Враховуючи положення статті 74 ГПК України саме на позивача покладається обов`язок довести наявність збитків, протиправність поведінки заподіювача збитків та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяними збитками. При цьому важливим елементом доказування наявності збитків є встановлення безпосереднього причинно-наслідкового зв`язку між протиправною поведінкою заподіювача та збитками потерпілої сторони. Слід довести, що протиправна дія чи бездіяльність заподіювача є причиною, а збитки, які завдано особі, - наслідком такої протиправної поведінки.

Відповідне узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, викладеною, зокрема, в постанові від 16.01.2020 у справі № 910/5827/19, від 16.03.2021 у справі № 910/8002/20, від 15.06.2021 у справі № 910/8926/20 тощо.

Щодо протиправної поведінки відповідача (в частині неналежного утримання будинку всупереч статуту відповідача), як елементу складу цивільного правопорушення, суд апеляційної інстанції зазначає наступне.

Відповідно до п. 1.1 статуту Обслуговуючий кооператив «ОБК Східна Брама» є юридичною особою, яка має статус неприбуткової організації та об`єднує громадян на основі спільності інтересів своїх членів, для реалізації мети, передбаченим цим статутом.

Згідно п. 2.1 метою створення кооперативу є задоволення економічних, соціальних, житлових та інших потреб членів та асоційованих членів кооперативу.

П. 2.3 статуту передбачено, що предметом діяльності кооперативу є надання комунальних послуг членам та асоційованим членам кооперативу, особам, котрі не є членами кооперативу, в тому числі з забезпечення приміщень та квартир будинку тепловою, електричної енергію, водопостачанням, водовідведенням ті іншими послугами на підставі договорів про надання послуг.

Відповідно до п. 4.2 статуту до складу членів кооперативу може бути включена особа яка набула право власності на квартиру або нежитлове приміщення або здійснила повну або часткову оплату, як покупець чи інвестор по раніше укладеному нею нотаріально посвідченому попередньому чи основному договору купівлі-продажу об`єкт нерухомого майна або по іншому виду договору, за яким вона інвестувала у об`єкт нерухомого майна.

П. 4.9, 4.11 статуту передбачено, що у кооперативі допускається асоційоване членство для осіб, які визнають статут та внесли пайовий внесок. Правління кооперативу веде реєстр членів та асоційованих членів кооперативу та зобов`язаний видати членам кооперативу посвідчення про членство.

Посилання позивача на п. 5.3.12 статуту колегією суддів не приймаються, оскільки даний розділ статуту передбачає понесення відповідальності саме члена кооперативу, а не самого обслуговуючого кооперативу, як те зазначає позивач.

Проаналізувавши наявний в матеріалах справи статут, суд апеляційної інстанції не вбачає порушення його відповідачем у розумінні підстав для задоволення позовних вимог у даній справі. Так в матеріалах справи відсутні будь-які докази в розумінні ст.ст. 76-79, 80, 86, 269 ГПК України неналежного утримання будинку.

Окрім цього, колегія суддів зазначає, що матеріали справи не містять договорів про надання послуг, між ОСОБА_1 та Обслуговуючим кооперативом «ОБК Східна Брама», як передбачено п. 2.3 статуту кооперативу.

Як вбачається із матеріалів справи, єдиним доказом винуватості відповідача, на який посилається позивач, є акт від 25.04.2022 року про обстеження приміщення квартири АДРЕСА_1 .

Колегія суддів, надавши оцінку вказаному акту, погоджується з висновком суду першої інстанції про необґрунтованість позовних вимог з огляду на наступне.

Форма і зміст акту, який повинен складатися у разі залиття чи аварії квартир, встановлено у додатку № 4 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 № 76 та зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року № 927/11207 (далі - Правила).

В додатку № 4 до цих Правил зазначено, що факт залиття квартири та його наслідки фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньо-будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій.

Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою.

В акті мають бути зазначені такі відомості:1) дата складання акту (число, місяць, рік); 2) прізвища, ініціали та посади членів комісії; 3) прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; 4) прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири,, з вини якого сталося залиття; 4) адреса квартири, поверх, форма власності; 5) характер залиття та його причини; 6) завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених унаслідок залиття речей та їхня орієнтовна вартість); 7) висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття.

Таким чином, складаючи акт про залиття, комісія повинна не тільки забезпечити присутність осіб, визначених у зазначених Правилах, але і вказати всю вищевказану необхідну інформацію.

Наданий позивачем акт від 25.04.2022 року про обстеження приміщення квартири АДРЕСА_1 складений з порушенням вимог, вказаних Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, оскільки такий не відповідає зазначеній вище нормі.

Суд апеляційної інстанції, зокрема, звертає увагу, що акт не містить інформації щодо завданої матеріальної шкоди (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених унаслідок залиття речей та їхня орієнтовна вартість), висновки і рекомендації комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття.

Отже, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що акт від 04.01.2021 складений з порушенням Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року №76, тому не може бути прийнятий судом до уваги, як допустимий, достовірний та достатній доказ, оскільки не містить належних доказів неправомірних дій щодо залиття квартири відповідачем. А відтак відсутній причинно-наслідковий зв`язок між неправомірними діями та шкодою, інших доказів позиваченм не подано.

Судом апеляційної інстанції враховується правова позиція, викладена у Постановах Верховного Суду ( зокрема, від 26 вересня 2018 року у справі № 569/14230/15-ц, від 21 лютого 2018 року у справі № 2-1974/11, від 22 травня 2019 року у справі №640/8205/17, від 18 грудня 2019 року у справі № 711/7670/16-ц.), в яких неодноразово зазначалося, що акт, який не відповідає вимогам, викладеним у Правилах, не може бути належним і допустимим доказом заподіяння відповідачем майнової шкоди.

Окрім цього, з поданого акту, неможливо встановити, що зміщення загального каналізаційного стояку відбулося з дій або бездіяльності відповідача.

Матеріали справи не містять доказів того, що позивач проводив або звертався до суду першої інстанції з клопотанням про проведення будівельно-технічної експертизи. Отже, висновок експерта за результатами проведення будівельно-технічного дослідження, з якого б чітко вбачалось, з яких причин та з чиєї вини відбулося зміщення каналізаційного стояку, а також розмір завданої майнової шкоди, заподіяної внаслідок залиття квартири, відсутній. В цій частині суд апеляційної інстанції також відхиляє доводи про неякісність матеріалів (в саме кріплень місць з`єднань каналізаційного стояку), оскільки експертні дослідження з даного питання також не проводились. А тому доводи в цій частині відхиляються як необґрунтовані.

Враховуючи вищевикладене, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про відсутність протиправної поведінки відповідача, причинно-наслідкового зв`язку між протиправною поведінкою відповідача та збитками потерпілої сторони, що свідчить про відсутність підстав для покладення на відповідача відшкодування збитків.

Щодо посилань позивача в апеляційній скарзі на практику Верховного Суду, суд апеляційної інстанції зазначає, що наведена апелянтом практика не є релевантною з огляду на наступне.

Як вбачається з постанови Верховного Суду від 22.10.2022 у справі №522/8363/13-ц, спір про відшкодування збитків та моральної шкоди виник стосовно правовідносин між фізичними особами. У постановах Верховного Суду у справах №487/2120/16-ц, №639/101/17, №638/9835/15-ц - правовідносини стосуються спору між фізичними особами та об`єднання співвласників або комунального підприємства. Тоді як предметом позову в даній справі є вимога страхової компанії про відшкодування шкоди (збитків). А тому зазначена практика не є релевантною обставинам даної справи.

Як наслідок, місцевий суд вірно зазначив, що позивачем не доведено належними та допустимими доказами, що залиття квартири відбулося з вини відповідача, а тому відмовив у покладенні на нього обов`язку з відшкодування завданих збитків.

За таких обставин, колегія суддів погоджується з висновком місцевого суду, що вимога Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «АРКС» до Обслуговуючого кооперативу «ОБК Східна Брама» 6 445,00 грн є необґрунтованою та такою, що не підлягає задоволенню.

8. Висновки за результатами розгляду апеляційної скарги з посиланням на норми права, якими керувався суд апеляційної інстанції

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 275 ГПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу - без задоволення.

Таким чином, на підставі ст. 2, 74-80, 269, 270, п. 1 ч. 1 ст. 275, ст. 276 ГПК України - суд апеляційної інстанції дійшов висновку про необхідність залишення апеляційної скарги у даній справі без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

8. Судовий збір

З урахуванням відмови в задоволенні апеляційної скарги по суті, понесені судові витрати за розгляд справи в суді апеляційної інстанції (судовий збір) покладаються на скаржника в порядку ст. 129 ГПК України.

Керуючись ст. 2, 129, 269, 270, п. 1 ч. 1 ст. 275, ст. 276, 281, 282 ГПК України, Північний апеляційний господарський суд,

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «АРКС» на рішення Господарського суду міста Києва від 31.07.2023 у справі №910/7874/23 - залишити без задоволення.

2. Рішення Господарського суду міста Києва від 31.07.2023 у справі №910/7874/23 - залишити без змін.

3. Судові витрати, у зв`язку з переглядом рішення у суді апеляційної інстанції, покласти на Приватне акціонерне товариство «Страхова компанія «АРКС».

4. Матеріали справи № 910/7874/23 - повернути до місцевого господарського суду.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та, за загальним правилом, не підлягає оскарженню до Верховного Суду крім випадків, передбачених п. 2 ч. 3 ст. 287 ГПК України.

Головуючий суддя О.М. Коротун

Судді Б.О. Ткаченко

В.В. Сулім