номер провадження справи 9/147/23
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЗАПОРІЗЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16.10.2023 Справа № 908/1536/23

м.Запоріжжя

За позовом: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 )

до відповідача: Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Ладний» (69121, м.Запоріжжя, вул. Ладозька, буд. 17)

про визнання недійсним та скасування рішення загальних зборів

Суддя Боєва О.С.

при секретарі судового засідання Бичківській О.О.

За участю представників:

від позивача: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ;

від відповідача: ОСОБА_4 ;

СУТЬ СПОРУ:

До Господарського суду Запорізької області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до відповідача: Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Ладний» з позовними вимогами про визнання недійсним та скасування рішення загальних зборів ОСББ «Ладний», оформленого протоколом № 1 від 02.05.2020, у повному обсязі.

Ухвалою суду від 22.05.2023 позовна заява (в уточненій редакції, що надійшла до суду 18.05.2023) прийнята до розгляду, відкрито провадження у справі № 908/1536/23, присвоєний номер провадження 9/147/23, постановлено про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання. Ухвалою суду від 18.07.2023 продовжено строк підготовчого провадження на тридцять днів, підготовче засідання відкладено. Ухвалою суду від 17.08.2023 закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті.

16.10.2023 справу розглянуто, оголошено вступну та резолютивну частини рішення. У зв`язку з введенням воєнного стану в Україні, погіршенням безпекової ситуації в місті Запоріжжі, постійними повітряними тривогами через загрозу ракетних обстрілів обласного центру і, відповідно, наявністю обставин, що загрожують життю, здоров`ю та безпеці працівників апарата суду та відвідувачів суду в умовах збройної агресії проти України повний текст рішення складено 01.11.2023.

Позивач підтримав позовні вимоги з підстав, викладених у позові, зазначивши про те, що оскаржуваним рішенням загальних зборів співвласників багатоквартирного будинку «Ладний», оформленим протоколом № 1 від 02.05.2020 року, були порушені права позивача як співвласника багатоквартирного будинку. Збори проведено без повідомлення про їх проведення у порядку, встановленому статутом ОСББ «Ладний» та ст. 6 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку». Позивачем вказано, що ініціативної групи, яка б займалась підготовкою проведення загальних зборів не було; позивач не був ознайомлений з протоколом зі створення ініціативної групи про проведення загальних зборів ОСББ «Ладний» від 02.05.2020, доказів повідомлення позивача про скликання загальних зборів, запланованих на 02.05.2020 з відповідним порядком денним не менш ніж за 14 днів до дати їх проведення відповідач не має, оголошення про проведення зборів не було вивішено на дошці оголошень будинку при вході до під`їздів; позивач не був присутній на зборах і не голосував. Сам факт порушення порядку повідомлення про проведення загальних зборів всіх без виключень співвласників багатоквартирного будинку є самостійною підставою визнання недійсними відповідних рішень зборів, оформлених протоколом № 1 від 02.05.2020 року. Також позивач зазначив, що збори проведено за відсутності кворуму. Відомості у протоколі № 1 від 02.05.2020 року щодо загальної площі усіх квартир та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку зазначені неправильно, а також неправильно підраховано загальну площу всіх квартир та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку осіб, які взяли участь у зборах. За підрахунком позивача, фактично у загальних зборах взяли участь менше 50% від загальної площі всіх квартир та нежитлових приміщень, а саме: 2457,34 кв.м (48%) від загальної площі багатоквартирного будинку - 5090,30 кв.м, а тому рішення прийняті на загальних зборах є нечинними і неприйнятими відповідно до Статуту ОСББ «Ладний» та законодавства, оскільки не набрали достатньої кількості голосів. Також позивач посилається на ту обставину, що багато співвласників не отримували повідомлення про проведення спірних загальних зборів, що ці співвласники не брали участь у загальних зборах у зв`язку із чим були порушені їх права. Крім того, протокол № 1 загальних зборів ОСББ «Ладний» не відповідає вимогам Закону України «Про особливості здійсненні права власності багатоквартирному будинку», а також типовій формі затвердженій Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України № 203 від 25.08.2015. В протоколі №1 від 02.05.2020, а саме - в списку голосування загальних зборів та письмово опрошених відсутня інформація про право власності співвласників та у деяких співвласників відсутні частки нерухомості. На підставі викладеного, просив позовні вимоги задовольнити.

Відповідач проти позову заперечив з підстав, викладених у відзиві, зазначивши, зокрема про наступне. ОСОБА_1 вже було пред`явлено позов до господарського суду з тими самими вимогами (предметом позову) до ОСББ «Ладний» (відповідача), які були обґрунтовані тими самими фактичними обставинами та нормами права, тобто з тим самих підстав. У провадженні Господарського суду Запорізької області знаходилася справа №908/1675/21 за позовом ОСОБА_1 до ОСББ «Ладний», предметом позову у якій є, серед іншого, вимога про визнання недійсним рішення загальних зборів ОСББ «Ладний» про відмову від керуючої компанії ТОВ «МДЛ Запоріжжя» з 01.07.2021 та вибір форми управління самозабезпечення, оформлене протоколом № 1 від 02.05.2020. Рішенням Господарського суду Запорізької області від 08.11.2021 у справі № 908/1675/21, яке залишено без змін судами апеляційної та касаційної інстанцій, було відмовлено у задоволенні вказаних позовних вимог. Враховуючи, що позивачем вже пред`являвся позов з тими самими предметом та підставами, відповідач просив на підставі п.3 ч. 1 ст. 231 ГПК України закрити провадження у справі № 908/1536/23. Також відповідачем вказано, що позовна заява була подана поза межами трирічного строку позовної давності, тому позовні вимоги не підлягають задоволенню у зв`язку з пропуском строку позовної давності. Крім того, позивач не зазначає які саме його права порушені і яким чином вони можуть бути відновлені шляхом визнання нечинним рішень, прийнятих на загальних зборах. Позивач вказує, що було порушено порядок повідомлення всіх без виключень співвласників. Дане міркування спростовується в першу чергу самим протоколом загальних зборів за змістом якого у зборах прийняли участь 53 співвласники, які не могли взяти участь якби їх не було повідомлено. Також, всі без виключення, співвласники не звертались до суду за захистом їхніх порушених прав. Відповідач вважає, що даний позов подано з метою ухилення позивача від виконання обов`язку зі сплати внесків на утримання багатоквартирного будинку. Оскаржуване позивачем рішення загальних зборів було прийнято ще у 2020 році та впродовж цих років позивач щомісячно отримував квитанції від ОСББ «Ладний», проте позивач подав позовну заяву після винесення заочного рішення від 21.02.2023 у справі №334/459/23 за позовом ОСББ «Ладний» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості з оплати послуг з управління багатоквартирним будинком, утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території. Обраний позивачем спосіб захисту своїх прав є непропорційним та порушує права інших співвласників. ОСББ «Ладний» з 04.07.2020 здійснює утримання багатоквартирного будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_2 на підставі оскаржуваного позивачем рішення загальних зборів. При цьому співвласники багатоквартирного будинку вже майже три роки сплачують належні внески, платежі за встановленими зборами тарифами та припинили сплачувати кошти колишньому управителю. Скасування рішення загальних зборів ОСББ «Ладний» вплине на права та обов`язки інших співвласників, які прийняли участь у зборах та рішення про зміну форми управління багатоквартирним будинком, бажаючи відмовитись від послуг ТОВ «Місто для людей Запоріжжя», а саме - призведе до відновлення взаємовідносин із колишнім управителем, що суперечить їх інтересам. У відзиві наведено попередній (орієнтовний) розрахунок судових витрат, які відповідач очікує понести у зв`язку із розглядом справи, а саме: витрат на правничу допомогу в загальному розмірі 18000 грн.

У задоволенні клопотання відповідача про закриття провадження у справі №908/1536/23 на підставі п.3 ч. 1 ст. 231 ГПК України, що викладене у відзиві, судом було відмовлено, що відображено в ухвалі від 17.08.2023.

22.06.2023 до суду від позивача надійшла відповідь на відзив, 03.07.2023 до суду від відповідача надійшло заперечення на відповідь на відзив, які прийняті судом до розгляду. У відповіді на відзив позивачем, зокрема, зазначено, що він дізнався про оспорювані рішення зборів, оформлені протоколом загальних зборів № 1 від 02.05.2020, лише після ознайомлення його представником 24 квітня 2023 року із матеріалами судової справи № 334/459/23, в якій було винесено рішення про стягнення з позивача внесків на управління багатоквартирним будинком на користь ОСББ «Ладний». Вказав, що ним не було порушено строку позовної давності і вчасно подана позовна заява через детальне вивчення усіх матеріалів справи та звернення до адвоката за правовою допомогою. Разом з тим, в прохальній частині відповіді на відзив позивачем, зокрема, викладено клопотання про поновлення строку на подачу позовної заяви.

Розглянувши матеріали справи, вислухавши пояснення сторін, суд

УСТАНОВИВ:

24 березня 2020 відбулись установчі збори співвласників багатоквартирного будинку за місцезнаходженням АДРЕСА_2 , на яких були прийняті, зокрема, наступні рішення: створення Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку з найменуванням «Ладний», затвердження Статуту ОСББ, обрання правління у кількості 3 осіб на п`ять років та голови правління, обрання ревізійної комісії у складі 4 осіб, а також обрання уповноваженого представника для здійснення державної реєстрації Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку.

Згідно з випискою з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, 28.04.2020 до ЄДР було внесено запис про державну реєстрацію юридичної особи - Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Ладний», (відповідач у справі), місцезнаходження: 69121, м.Запоріжжя, вул. Ладозька, буд. 17.

ОСОБА_1 (позивач у справі) є співвласником квартири АДРЕСА_3 згідно зі Свідоцтвом про право власності № НОМЕР_1 , виданим 10.09.2003 Ленінською районною державною адміністрацією Запорізької міської ради (копія витягу про реєстрацію 28.10.2003 права власності на нерухоме майно додана до позову).

02 травня 2020 року були проведені загальні збори Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Ладний», оформлені протоколом № 1, з наступним порядком денним:

« 1. Відмова від керуючої компанії ТОВ «МДЛ Запоріжжя» з 01.07.2020 року та вибір форми управління самозабезпечення;

2. Зміна місця сміттєвого майданчику ОСББ «Ладний» та відмова від сміттєвивізної компанії Вельтум;

3. Заміна труб опалення, гарячої води, холодного водопостачання та каналізації;

4. Організування облаштування додаткових паркувальних місць для ОСББ «Ладний»;

5. Тариф 7 грн на утримання ОСББ «Ладний»;

6. Заміна освітлення під`їздів, ремонт покрівлі та наружних меж панельних швів та інше».

Головою зборів обрано ОСОБА_5 , уповноваженого співвласником кв.1 ОСОБА_6 на підставі довіреності № 402 від 24.04.2020, секретарем зборів обрано ОСОБА_7 (співвласника кв. 49).

Відповідно до змісту протоколу загальних зборів № 1 від 02.05.2020 за підсумками голосування були прийняті рішення по усім вищезазначеним питанням порядку денного, а саме: по усім питанням 53 співвласника, загальна площа квартир яких становить 2530,48 кв.м (66,12%) проголосували «За», «Проти» - 0 голосів співвласників.

Додатками до протоколу вказано список голосування загальних зборів ОСББ «Ладний» та письмово опитаних; пронумеровані сторінки голосування співвласників будинку на 8 аркушах.

Протокол підписаний головою зборів ОСОБА_5 та секретарем зборів ОСОБА_7 .

В матеріалах справи міститься копія Додатку № 1 до протоколу загальних зборів ОСББ «Ладний» від 02.05.2020 листи голосування співвласників з питань порядку денного на 8 аркушах, на кожному з яких містяться підписи голови та секретаря загальних зборів.

Позивач ОСОБА_1 звернувся до господарського суду з позовом про визнання недійсним та скасування рішення загальних зборів ОСББ «Ладний», оформленого протоколом № 1 від 02.05.2020, у повному обсязі, за яким відкрито провадження у даній справі № 908/1536/23.

Розглянувши матеріали справи, проаналізувавши приписи норм чинного законодавства, що регулюють спірні правовідносини, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позовних вимог, виходячи з наступного.

Із змісту ч. 1 ст. 15, ч.ч. 1, 2 ст. 16, ч. 2 ст. 20 Цивільного кодексу України, ст. 20 Господарського кодексу України слідує, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права у разі його порушення, невизнання або оспорювання у спосіб та в порядку, що встановлений договором або законом. Право на захист особа здійснює на свій розсуд.

Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства (ч. 2 ст. 15 ЦК України).

Згідно з положеннями статей 13 та 14 ЦК України цивільні права і обов`язки здійснюються та виконуються у межах, наданих договором або актами цивільного законодавства. При здійсненні своїх прав особа зобов`язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб, не допускається зловживання правами.

Відповідно до ч. 3 ст. 13, ч. 1 ст. 74, ч.ч. 1, 2 ст. 76 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу для своїх вимог або заперечень. Належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Статтею 385 ЦК України визначено, що власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку (будинках) для забезпечення експлуатації такого будинку (будинків), утримання і використання спільного майна багатоквартирного будинку (будинків) можуть створювати об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (будинків). Таке об`єднання є юридичною особою, що створюється та діє відповідно до закону та статуту. Об`єднання власників квартир, житлових будинків є юридичною особою, яка створюється та діє відповідно до статуту та закону.

Правовідносини співвласників багатоквартирного будинку регулюються і Законом України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», і Законом України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» (такий висновок викладено у постанові Верховного Суду від 28.07.2021 у справі № 916/1542/20).

Закон України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» визначає особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку, регулює правові, організаційні та економічні відносини, пов`язані з реалізацією прав та виконанням обов`язків співвласників багатоквартирного будинку щодо його утримання та управління.

Згідно з частиною 1 статті 10 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» співвласники приймають рішення щодо управління багатоквартирним будинком на зборах у порядку, передбаченому цією статтею. Якщо у багатоквартирному будинку в установленому законом порядку утворено об`єднання співвласників, проведення зборів співвласників та прийняття відповідних рішень здійснюється згідно із законом, що регулює діяльність об`єднань співвласників багатоквартирних будинків.

Правові та організаційні засади створення, функціонування, реорганізації та ліквідації об`єднань власників жилих та нежилих приміщень багатоквартирного будинку, захисту їхніх прав та виконання обов`язків щодо спільного утримання багатоквартирного будинку визначено Законом України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку».

Управління багатоквартирним будинком здійснює об`єднання через свої органи управління (ч.1 ст. 12 Закону).

З положень ч.ч. 2, 3, 5, 6, 7, 8 статті 10 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» слідує, що вищим органом управління об`єднання є загальні збори. Загальні збори скликаються і проводяться в порядку, передбаченому цим Законом для установчих зборів, правлінням об`єднання або ініціативною групою з не менш як трьох співвласників. Рішення загальних зборів, прийняте відповідно до статуту, є обов`язковим для всіх співвласників. Рішення загальних зборів оприлюднюється. У передбачених статутом або рішенням загальних зборів випадках воно може бути надане співвласникам під розписку або направлене поштою (рекомендованим листом). Співвласники мають право знайомитися з рішеннями (протоколами) загальних зборів, затвердженими такими рішеннями документами та робити з них копії. Рішення загальних зборів може бути оскаржене в судовому порядку.

За змістом ч.ч. 4, 5 ст. 6 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» повідомлення про проведення зборів направляється ініціативною групою не менше ніж за 14 днів до дати проведення установчих зборів. Повідомлення направляється в письмовій формі і вручається кожному співвласнику під розписку або шляхом поштового відправлення (рекомендованим листом). У повідомленні про проведення установчих зборів зазначається, з чиєї ініціативи скликаються збори, місце і час проведення, проект порядку денного. Час і місце проведення обираються зручними для більшості можливих учасників зборів.

В свою чергу, частиною четвертою статті 10 Закону України «Про особливості здійснення права власності в багатоквартирному будинку» передбачено, що повідомлення про дату та місце проведення зборів співвласників має бути вручено не пізніше ніж за 10 днів до дати проведення зборів у письмовій формі кожному співвласникові під розписку або шляхом поштового відправлення рекомендованим листом на адресу квартири або нежитлового приміщення, що належить співвласнику в цьому багатоквартирному будинку, а також має бути розміщено у загальнодоступному місці при вході до кожного під`їзду багатоквартирного будинку.

Отже, нормою статті 6 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» визначено лише способи повідомлення співвласників про проведення загальних зборів, а нормою статті 10 Закону України «Про особливості здійснення права власності в багатоквартирному будинку» встановлено саме порядок здійснення такого повідомлення (шляхом надсилання на адресу квартири або нежитлового приміщення, що належить співвласнику у багатоквартирному будинку).

Аналогічний висновок викладено в постановах Верховного Суду від 02.12.2020 у справі № 916/86/20 та від 22.06.2021 у справі № 910/9672/20.

Як вбачається з положень статті 7 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», порядок скликання та проведення загальних зборів, порядок голосування на зборах та прийняття рішень на них має бути визначено у статуті об`єднання.

З положень п.п. 2, 3, 7 розділу І Статуту Об`єднання власників багатоквартирного будинку «Ладний», затвердженого установчими зборами ОСББ «Ладний» (протокол від 24.03.2020), слідує, що Об`єднання власників багатоквартирного будинку «Ладний» (далі об`єднання) створено власниками квартир та нежитлових приміщень (далі співвласники) багатоквартирного будинку АДРЕСА_2 , відповідно до Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку». Об`єднання створене та діє відповідно до Конституції України, Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку», інших нормативно-правових актів України, статуту та рішень його статутних органів.

За змістом пунктів 1 - 3 розділу ІІІ Статуту органами управління об`єднання є загальні збори співвласників, правління, ревізійна комісія (ревізор) об`єднання. Вищим органом управління об`єднання є загальні збори. Загальні збори справі приймати рішення з усіх питань діяльності об`єднання. До виключної компетенції загальних зборів належать, зокрема, питання про використання спільного майна; визначення порядку сплати, переліку та розмірів внесків і платежів співвласників; прийняття рішень про реконструкцію та ремонт будинку або зведення господарських споруд; обрання та відкликання управителя.

В пункті 6 розділу ІІІ Статуту ОСББ «Ладний» визначено, що у загальних зборах мають право брати участь усі співвласники.

Згідно з п. 5 цього розділу Статуту ОСББ загальні збори скликаються і проводяться правлінням або ініціативною групою з не менш як трьох співвласників. Правління (ініціативна група) не менш ніж за 14 днів до дати проведення загальних зборів вручає кожному співвласнику під розпис або направляє рекомендованим листом на адресу квартири або нежитлового приміщення, що належить співвласнику в будинку, письмове повідомлення про проведення загальних зборів. У повідомленні зазначається з цієї ініціативи скликаються збори, місце і час проведення, проект порядку денного. Час та місце проведення загальних зборів обирається зручним для більшості можливих учасників зборів.

Відповідно до положень п. 11 розділу ІІІ Статуту ОСББ рішення загальних зборів, прийняте відповідно до Статуту, є обов`язковим для всіх співвласників. Рішення загальних зборів мають вищу юридичну силу щодо рішень інших органів управління об`єднання. Рішення загальних зборів оприлюднюється шляхом розміщення його тексту в місцях загального користування будинку, при вході до кожного під`їзду. Співвласники мають право знайомитися з рішеннями (протоколами) загальних зборів, затвердженими такими рішеннями документами та за власний рахунок робити з них копії та виписки. Рішення загальних зборів може бути оскаржено в судовому порядку.

В п. 4 розділу VІІІ Статуту ОСББ «Ладний» визначено, що співвласники повинні докладати всіх зусиль для того, що розв`язувати спори між собою та об`єднанням шляхом мирних переговорів та консультацій. Якщо співвласник та об`єднання не прийшли згоди, спори між ними розв`язуються згідно з нормами законодавства у судовому порядку.

Позивач зазначає, що при прийнятті оскаржуваного рішення загальних зборів ОСББ «Ладний», оформленого протоколом № 1 від 02.05.2020, були порушені його права як співвласника багатоквартирного будинку, а саме:

- збори проведено без повідомлення про їх проведення у порядку, встановленому статутом ОСББ «Ладний» та ст. 6 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку»;

- збори проведено за відсутності кворуму, а відомості у протоколі № 1 від 02.05.2020 року зазначені неправильно, а саме: в протоколі установчих зборів загальна площа всіх квартир та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку становить 5090 кв.м (згідно інвентарної справи - 5090,30 кв.м), а в протоколі загальних зборів № 1 від 02.05.2020 вказано, що загальна площа всіх квартир та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку становить 3827,20 кв.м, що є суттєвою помилкою; неправильно підраховано загальну площу всіх квартир та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку осіб, які у зборах взяли участь особисто та/або через представників співвласників в кількості 53 особи.

Належних, допустимих та достовірних доказів у розумінні статей 76-78 ГПК України на підтвердження обставин письмового повідомлення позивача про проведення 02 травня 2020 року загальних зборів ОСББ, як то визначено в п. 5 розділу ІІІ Статуту та ст. 6 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», відповідачем суду не надано.

Тобто має місце недотримання встановленого порядку повідомлення позивача про проведення загальних зборів 02.05.2020.

Згідно з частиною 12 статті 10 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» кожний співвласник (його представник) під час голосування має кількість голосів, пропорційну до частки загальної площі квартири або нежитлового приміщення співвласника у загальній площі всіх квартир та нежитлових приміщень, розташованих у багатоквартирному будинку. Якщо одна особа є власником квартир (квартири) та/або нежитлових приміщень, загальна площа яких становить більш як 50 відсотків загальної площі всіх квартир та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку, кожний співвласник має один голос незалежно від кількості та площі квартир або нежитлових приміщень, що перебувають у його власності.

Статутом об`єднання може бути встановлено інший порядок визначення кількості голосів, що належать кожному співвласнику на загальних зборах (частина 13 статті 10 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку»).

Судом встановлено, що в пункті 7 розділу ІІІ Статуту ОСББ «Ладний» визначено такий самий порядок визначення кількості голосів, що належать кожному співвласнику під час голосування, як і в частині 12 ст. 10 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку».

Відповідно до положень частини 14 статті 10 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» визначено, що рішення про визначення переліку та розмірів внесків і платежів співвласників, порядок управління та користування спільним майном, передачу у користування фізичним та юридичним особам спільного майна, а також про реконструкцію та капітальний ремонт багатоквартирного будинку або зведення господарських споруд вважається прийнятим, якщо за нього проголосувало не менш як дві третини загальної кількості усіх співвласників, а в разі якщо статутом не передбачено прийняття таких рішень, - більшістю голосів. З інших питань рішення вважається прийнятим, якщо за нього проголосувало більше половини загальної кількості співвласників.

В пункті п. 8 розділу ІІІ Статуту ОСББ «Ладний» визначено, що рішення на загальних зборах приймаються шляхом відкритого поіменного голосування. Рішення вважається прийнятим, якщо за нього проголосували співвласники (їхні представники), які разом мають більше половини від загальної кількості голосів співвласників. Рішення про визначення переліку та розмірів внесків і платежів співвласників, порядок управління та користування спільним майном, передачу у користування фізичним та юридичним особам спільного майна, а також про реконструкцію та капітальний ремонт багатоквартирного будинку або зведення господарських споруд вважається прийнятим, якщо за нього проголосувало не менш як дві третини загальної кількості усіх співвласників, а в разі якщо статутом не передбачено прийняття таких рішень, - більшістю голосів. З інших питань рішення вважається прийнятим, якщо за нього проголосувало більше половини загальної кількості співвласників. Рішення загальних зборів викладається письмово та засвідчується особистим підписом кожного, хто голосував, із зазначенням результату його голосування «за» чи «проти»). Загальні збори можуть встановити інший порядок голосування на зборах та прийняття рішень.

Пунктом 9 розділу ІІІ Статуту ОСББ «Ладний» передбачено: якщо в результаті проведення загальних зборів для прийняття рішення не набрано кількості голосів «за» або «проти», встановленої пунктом 8 цього розділу, ініціатором зборів (правлінням або ініціативною) групою проводиться письмове опитування серед співвласників, які не голосували на загальних зборах. Письмове опитування співвласників проводиться протягом 15 календарних днів з дати проведення загальних зборів. Якщо протягом цього строку необхідну кількість голосів «за» або «проти» не набрано, відповідні рішення вважаються неприйнятими.

Під час підрахунку голосів враховуються і голоси, подані співвласниками під час проведення загальних зборів, і голоси подані під час письмового опитування (п. 10 р. ІІІ Статуту).

Прикінцевими та перехідними положеннями Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку», серед іншого, внесено зміни до Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», згідно із якими, зокрема, скасовано поняття кворуму на загальних зборах для прийняття рішень. Тобто за чинної редакції Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» скільки б співвласників не прийшло на загальні збори - загальні збори є правомочними і голосування проводиться, що також викладено у постановах Верховного Суду від 29.03.2018 у справі № 911/4261/16, від 18.04.2023 у справі №916/3278/21.

Частиною 15 ст.10 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» визначено, що якщо в результаті проведення загальних зборів для прийняття рішення не набрано кількості голосів "за" або "проти", встановленої частиною 14 цієї статті, проводиться письмове опитування серед співвласників, які не голосували на загальних зборах. Письмове опитування співвласників проводиться протягом 15 календарних днів з дати проведення загальних зборів. Якщо протягом цього строку необхідну кількість голосів "за" не набрано, рішення вважаються неприйнятими.

Згідно із частиною шістнадцятою статті 10 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» рішення приймається шляхом поіменного голосування. Під час підрахунку голосів враховуються і голоси, подані співвласниками під час проведення загальних зборів, і голоси, подані під час письмового опитування. Рішення оформляється особистим підписом кожного, хто проголосував, із зазначенням результату голосування ("за" чи "проти").

Як слідує з матеріалів справи, у протоколі № 1 від 02.05.2020 загальних зборів співвласників ОСББ «Ладний» вказано, що загальна площа всіх квартир та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку: 3827,2 м кв, всього співвласників 97 осіб.

Також вказано, що у зборах взяли участь особисто та письмово опитані співвласники будинку в загальній кількості 53 особи, яким належать квартири у багатоквартирному будинку загальною площею 2530,48 кв.м (66,12%).

Додаток № 1 до протоколу загальних зборів ОСББ «Ладний» від 02.05.2020 (копія знаходиться в матеріалах справи) містить, зокрема, список співвласників, що голосували на загальних зборах 02.05.2020 та письмово опитаних співвласників з усіх питань порядку денного, із зазначеними переліку номерів квартир та нежитлових приміщень будинку, їх загальної площі, прізвищ співвласників. Голосування відбувалося засвідченням у відповідній колонці листків голосування особистим підписом кожного співвласника, який голосував, відповідного результату його голосування («за» чи «проти») з кожного питання порядку денного загальних зборів 02.05.2020.

Відповідно до змісту протоколу загальних зборів № 1 від 02.05.2020 за підсумками голосування були прийняті рішення по усім питанням порядку денного, а саме: по усіх питаннях 53 співвласники, які прийняли участь у голосуванні з урахуванням письмового опитування, та загальна площа квартир яких становить 2530,48 кв.м (66,12%) проголосували «за», «проти» - 0 голосів співвласників.

Як зазначив позивач у позовній заяві, вказана у протоколі інформація щодо загальної кількості загальної площі квартир та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку не відповідає дійсності; також неправильно підраховано загальну площу всіх квартир та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку осіб, які взяли участь у зборах 02.05.2020; у загальних зборах взяли участь менше 50% від загальної площі всіх квартир та нежитлових приміщень, а саме: за підрахунком позивача було зайво враховано 94,69 кв.м площі, разом проголосувало фактично 2457,34 кв.м (48%), тому рішення прийняті на загальних зборах не набрали достатньої кількості голосів. До позовної заяви додано копію технічного паспорту будинку.

Відповідачем зазначеного не спростовано, відповідних доказів на противагу вищевказаним доводам позивача матеріали справи не містять.

Вирішуючи спір суд враховує, що необхідною умовою для визнання недійсним рішення загальних зборів є встановлення факту порушення цим рішенням прав та законних інтересів позивача, як співвласника багатоквартирного будинку, з`ясування дотримання порядку при скликанні та проведенні загальних зборів, додержання порядку голосування та підрахунку кількості голосів, необхідних для прийняття загальними зборами рішень.

Разом з тим, не всі порушення законодавства, допущені під час скликання та проведення загальних зборів, є підставою для визнання недійсними прийнятих на них рішень. За певних умов суд може відмовити у захисті цивільного права та інтересу особи та у задоволенні поданого нею позову.

Згідно з ч. 4 статті 236 Господарського процесуального кодексу України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові від 09.02.2022 у справі № 910/6939/20 Великою Палатою Верховного Суду вказано, що правом на звернення до суду за захистом наділена особа у разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів. При цьому суд повинен установити, чи були порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси цих осіб, і залежно від установленого вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні.

Згідно з ч. 1 ст. 2 ГПК України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Отже підставою для звернення до суду є наявність порушеного права, таке звернення здійснюється особою, котрій це право належить, і саме з метою його захисту. Відсутність обставин, які підтверджували б наявність порушення права особи, за захистом якого вона звернулася, є підставою для відмови у задоволенні такого позову. У зв`язку з цим суд зобов`язаний з`ясувати характер спірних правовідносин, обставини щодо наявності у позивача відповідного права (охоронюваного законом інтересу), а також порушення (невизнання, оспорення) зазначеного права відповідачем з урахуванням належності обраного способу судового захисту.

Передумовою захисту та відновлення порушеного права позивача насамперед є існування такого права та, відповідно, порушення на час звернення з позовом до суду.

Наявність юридичного спору означає, що сторони цього спору перебувають у правовідносинах, пов`язаних з реалізацією ними своїх прав, які мають суперечливий, протилежний характер, та прагнуть вирішити наявний між ними конфлікт із застосуванням відповідних правових механізмів.

Обов`язком позивача, відповідно до статті 74 Господарського процесуального кодексу України є доведення в установленому законом порядку наявності факту порушення або оспорювання його прав та інтересів особою, до якої заявлено позовні вимоги.

Недотримання порядку повідомлення усіх співвласників про скликання загальних зборів, встановленого статтею 6 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», є порушенням їх прав на управління об`єднанням. Подібні висновки щодо застосування вимог статті 6 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» в частині повідомлення співвласників про скликання зборів, викладені в постанові Великої Палати Верховного Суду від 18.04.2018 у справі №904/2796/17 та в постановах Верховного Суду від 25.06.2019 у справі № 922/1500/18, від 01.10.2020 у справі № 916/2556/19.

Разом з тим, у постанові Верховного Суду від 22.05.2019 року у справі №686/8227/17 наведено висновок про те, що вирішуючи спір, суд повинен установити наявність порушених прав позивача внаслідок порушення процедури скликання та проведення зборів, тобто не тільки недотримання норм закону під час скликання і проведення зборів, а й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є, в тому числі, визнання рішення недійсним.

У постанові Верховного Суду від 22.09.2022 у справі № 924/1146/21 також вказано, що порушення порядку повідомлення позивача під час скликання та проведення загальних зборів учасників відповідача не призводить до обов`язкового визнання недійсним рішення таких зборів. Розглядаючи спір про визнання недійсними рішень загальних зборів з підстав порушень, допущених під час скликання та проведення загальних зборів, суд повинен встановити порушення прав позивача оспорюваним рішенням загальних зборів.

Розглядаючи спір про визнання недійсними рішень загальних зборів з підстав порушень, допущених під час скликання та проведення загальних зборів, суд повинен встановити порушення прав позивача оспорюваним рішенням загальних зборів (п. 43 постанови Верховного Суду від 06.09.2021 у справі № 916/3074/20).

З наведеного слідує висновок, що порушення права позивача на його належне повідомлення і участь у спірних загальних зборах співвласників, навіть у випадку його доведення, може використовуватись виключно для обґрунтування порушення цього права, а не порушення прав позивача рішеннями, прийнятими на цих зборах.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визнається право людини на доступ до правосуддя, а статтею 13 Конвенції на ефективний спосіб захисту прав, і це означає, що особа має право пред`явити в суді таку вимогу на захист цивільного права, яка відповідає змісту порушеного права та характеру правопорушення.

Під порушенням слід розуміти такий стан суб`єктивного права, за якого воно зазнало протиправного впливу з боку правопорушника, внаслідок чого суб`єктивне право особи зменшилося або зникло як таке. Порушення права пов`язано з позбавленням можливості здійснити, реалізувати своє право повністю або частково.

Суб`єктивне право на захист - це юридично закріплена можливість особи використати заходи правоохоронного характеру для поновлення порушеного права і припинення дій, які порушують це право.

Позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається з двох елементів: предмета і підстави позову.

Предметом позову є певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, який являє собою одночасно спосіб захисту порушеного права, а підставою позову є факти, які обґрунтовують вимогу про захист права чи законного інтересу.

Лише у разі встановлення наявності порушеного чи оспорюваного права або охоронюваного законом інтересу позивача та відповідності обраного останнім способу захисту такому порушенню або оспорюванню, суд може прийняти рішення про задоволення позову.

Застосування певного способу судового захисту вимагає доведеності належними доказами сукупності таких умов: наявності у позивача певного суб`єктивного права (інтересу); порушення такого права (інтересу) з боку відповідача; належності обраного способу судового захисту (адекватність наявному порушенню та придатність до застосування як передбаченого законодавством). Відсутність (недоведеність) будь-якої із зазначених умов унеможливлює задоволення позову.

Відповідний висновок наведений у постанові Верховного Суду від 08.02.2022 у справі №918/964/20.

Крім того, Верховний Суд у постанові від 08.02.2022 у справі № 918/964/20 також вказав на необхідність врахування принципу пропорційності - справедливої рівноваги (балансу) між інтересами співвласників багатоквартирного будинку, які реалізують свої права на участь в управлінні справами об`єднання співвласників багатоквартирного будинку, і які були присутні на загальних зборах, інтересами позивача та досягненням основної мети діяльності об`єднання співвласників багатоквартирного будинку.

Відповідно до ч.1 ст.1 Закону «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» об`єднання співвласників багатоквартирного будинку - юридична особа, створена власниками квартир та/або нежитлових приміщень багатоквартирного будинку для сприяння використанню їхнього власного майна та управління, утримання і використання спільного майна.

За змістом ч.ч. 1, 4 ст. 4 цього Закону та положень розділу ІІ Статуту ОСББ «Ладний» метою створення об`єднання є забезпечення і захист прав співвласників та дотримання їхніх обов`язків, належного утримання та використання спільного майна, забезпечення своєчасного надходження коштів для сплати всіх платежів, передбачених законодавством та статутними документами. Основна діяльність об`єднання полягає у здійсненні функцій, що забезпечують реалізацію прав співвласників на володіння та користування спільним майном співвласників, належне утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території, сприяння співвласникам в отриманні житлово-комунальних та інших послуг належної якості за обґрунтованими цінами та виконання ними своїх зобов`язань, пов`язаних з діяльністю об`єднання.

Господарський суд зазначає, що інтереси окремого власника можуть не збігатися з інтересами інших співвласників багатоквартирного будинку. Тому вирішуючи питання щодо визнання недійсними рішень загальних зборів, суди мають враховувати баланс інтересів усіх співвласників та самого ОСББ, уникати зайвого втручання в питання діяльності ОСББ, які вирішуються загальними зборами співвласників.

Відповідний висновок викладений, зокрема, у постановах Верхового Суду від 15.06.2022 у справі №908/2289/20, від 01.06.2023 у справі 914/596/22, від 16.08.2023 у справі № 904/1711/22.

Таким чином, по-перше, визнаватися недійсними мають лише ті рішення загальних зборів, якими безпосередньо порушено конкретні права позивача, про які ним зазначено; по-друге, слід враховувати, що визнання недійсними рішень загальних зборів повністю, захищаючи порушені права одного співвласника, зачіпає права інших співвласників та, відповідно, порушує баланс інтересів, має наслідком непропорційність втручання у правовідносини загальної більшості співвласників та створеного ними об`єднання співвласників багатоквартирного будинку та фактично є втручанням у діяльність останнього.

В обґрунтування своїх позовних вимог позивач посилався на те, що у зв`язку із неповідомленням його належним чином про проведення загальних зборів, порушено його право як співвласника ОСББ «Ладний» на участь у загальних зборах.

В той же час ОСОБА_1 не конкретизовано та не зазначено яким чином порушені його права саме оспорюваними ним рішеннями, які були прийняті за результатами проведення загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Ладний», які оформлені протоколом № 1 від 02.05.2020, та, відповідно, до поновлення яких порушених прав та інтересів позивача призведе задоволення заявленого ним позову.

Статтею 17 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод проголошено заборону зловживання правами, зокрема зазначено, що жодне з положень цієї Конвенції не може тлумачитись як таке, що надає будь-якій державі, групі чи особі право займатися будь-якою діяльністю або вчиняти будь-яку дію, спрямовану на скасування будь-яких прав і свобод, визнаних цією Конвенцією, або на їх обмеження в більшому обсязі, ніж це передбачено в Конвенції.

У пункті 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод закріплене «право на суд» разом з правом на доступ до суду, тобто правом звертатися до суду із цивільними скаргами, що складають єдине ціле (див. рішення ЄСПЛ у справі «Голдер проти Сполученого Королівства» (Golder v. The United Kingdom) від 21.02.1975, заява №4451/70, пункт 36). Проте такі права не є абсолютними та можуть бути обмежені, але лише таким способом і до такої міри, що не порушує сутність цих прав (див. рішення ЄСПЛ у справі «Станєв проти Болгарії» (Stanev v. Bulgaria) від 17.01.2012, заява №36760/06, пункт 230).

Згідно з частиною 2 статті 6 Закону України «Про особливості здійснення права власності в багатоквартирному будинку» реалізація співвласником своїх прав не може порушувати права інших співвласників.

Усі співвласники багатоквартирного будинку мають рівні права та несуть рівні обов`язки, пов`язані зі здійсненням свого права, проте є обмеження щодо реалізації цих прав, які встановлені законодавством.

Відповідно до частини третьої статті 16 ЦК України суд може відмовити у захисті цивільного права та інтересу особи в разі порушення нею положень частин другої - п`ятої статті 13 цього Кодексу.

Частинами другою та третьою статті 13 ЦК України встановлено, що при здійсненні своїх прав особа зобов`язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб, завдати шкоди довкіллю або культурній спадщині. Не допускаються дії особи, що вчиняються з наміром завдати шкоди іншій особі, а також зловживання правом в інших формах.

Отже недодержання принципу пропорційності - справедливої рівноваги (балансу) у сукупності з недоведеністю порушення відповідачем конкретних прав позивача оспорюваними рішеннями загальних зборів є достатньою підставою для відмови в задоволенні позовних вимог.

Відповідач у відзиві на позовну заяву наводив доводи стосовно необхідності врахування принципу пропорційності, балансу інтересів, а також стосовно ефективності способу захисту, обраного позивачем.

В розділі VІІ Статуту ОСББ «Ладний» визначено, що здійснення співвласником своїх прав не може порушувати права інших співвласників; співвласник зобов`язаний не допускати порушення законних прав та інтересів інших співвласників.

Господарський суд враховує, що згідно з відомостями, вказаними у протоколі загальних зборів ОСББ «Ладний» № 1 від 02.05.2020, у голосуванні з питань порядку денного прийняли участь всього 53 співвласника з 97, що є кількісною більшістю співвласників, які при голосуванні одностайно віддали свої голоси «за» прийняття усіх рішень. Зазначені рішення спрямовані на регулювання правовідносин із забезпечення діяльності об`єднання і мають обов`язковий характер для суб`єктів цих відносин.

Як зазначив відповідач, рішення загальних зборів, які були прийняті 02.05.2020, протягом всього тривалого часу з моменту їх прийняття виконуються як органами управління ОСББ так і всіма іншими співвласниками. Тобто співвласники весь цей час реалізують свої права на участь в управлінні будинком та спільним майном у відповідності до прийнятих рішень та виконують свої обов`язки, в тому числі зі сплати внесків, пов`язаних з утриманням будинку, тощо.

Недоліки в оформленні списку голосування співвласників на загальних зборах та письмово опитаних, який є додатком 1 до протоколу загальних зборів № 1 від 02.05.2020, є несуттєвими, не призвели до порушення прав позивача. Посилання позивача на відсутність у списках голосування зазначення інформації про право власності співвласників, а також на те, що у деяких співвласників, які голосували, відсутні частки нерухомості, не ґрунтуються на доказах, отже не спростовує того, що особи, які голосували, є співвласниками. Відповідних доказів зворотного позивачем суду не надано.

Стосовно посилання позивача на те, що багато співвласників не отримували повідомлення про проведення спірних загальних зборів, та що ці співвласники не брали участь у загальних зборах у зв`язку із чим були порушені їх права, суд зазначає наступне.

По-перше, вказане твердження позивача не підтверджено жодними належними доказами; по-друге, позивач не наділений повноваженнями представляти інтереси інших співвласників в межах даної справи та які мають (мали) можливість оскаржити рішення зборів, якщо вважатимуть, що їх права порушені.

При цьому, доказів незгоди інших співвласників ОСББ «Ладний» із рішеннями, прийнятими на загальних зборах 02.05.2020, та доказів оскарження ними цих рішень матеріали справи не містять.

Поряд із тим, суд також зазначає, що у разі необхідності та наявності для цього відповідних підстав співвласники багатоквартирного будинку, зокрема і позивач, не позбавлені можливості ініціювати проведення (скликання) загальних зборів співвласників ОСББ, на вирішення яких запропонувати поставити відповідні спірні питання, пов`язані з управлінням будинком, що відповідатиме принципам пропорційності інтересів усіх співвласників та призведе до ефективної реалізації ними своїх прав, без необхідності при цьому визнання в судовому порядку недійсними попередніх рішень загальних зборів, які реалізовані їх виконанням.

На підставі усього вищевикладеного, враховуючи принцип пропорційності - справедливої рівноваги (балансу) між інтересами співвласників багатоквартирного будинку, які реалізують свої права на участь в управлінні справами об`єднання співвласників багатоквартирного будинку, інтересами позивача та досягненням основної мети діяльності об`єднання співвласників багатоквартирного будинку, приймаючи до уваги недоведеність позивачем порушення його конкретних прав оспорюваними рішеннями, суд дійшов до висновку про відсутність підстав для задоволення позову.

Щодо позовної давності, яку просив застосувати відповідач, то питання щодо застосування строків позовної давності судом не вирішувалось, оскільки суд застосовує позовну давність лише тоді, коли є підстави для задоволення позовних вимог та відмовляє в позові у зв`язку зі спливом позовної давності (за відсутності наведених позивачем поважних причин її пропущення) тільки якщо судом буде встановлено, що право або охоронюваний законом інтерес особи, яка звернулась до суду дійсно порушені, але позовна давність спливла і про це зроблено заяву іншою стороною у справі. У іншому ж випадку, у разі якщо суд дійде до висновку про відмову в позові по суті, питання щодо застосування позовної давності судом не вирішується.

Крім того, суд звертає увагу, що Постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 № 211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» (з подальшими змінами) установлено карантин з 12.03.2020 на всій території України, який неодноразово продовжувався.

Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» № 540-IX від 30.03.2020, який набрав чинності 02.04.2020 року, розділ «Прикінцеві та перехідні положення» Цивільного кодексу України доповнено, зокрема, пунктом 12 такого змісту: «Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 257, 258, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 ЦК України, продовжуються на строк дії такого карантину».

При цьому, карантин, встановлений з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, був відмінений постановою Кабінету Міністрів України № 651 від 27 червня 2023.

Відповідно до ст. 129 ГПК України витрати зі сплати судового збору покладаються на позивача.

Керуючись ст.ст. 129, 232, 233, 236-238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову відмовити.

Повне рішення складено та підписано 01.11.2023.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено впродовж двадцяти днів з дня складення повного судового рішення у порядку, встановленому ст. 257 Господарського процесуального кодексу України.

Суддя О.С. Боєва