УХВАЛА

м. Київ

31.10.2023Справа № 910/16234/23

Суддя Господарського суду міста Києва Приходько І.В., розглянувши матеріали

позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "БІЗНЕС ПОЗИКА"

до Фізичної особи-підприємця Гришко Сергія Вікторовича

про стягнення 181 964,09 грн.,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "БІЗНЕС ПОЗИКА" звернулось до Господарського суду міста Києва з позовною заявою до Фізичної особи-підприємця Гришко Сергія Вікторовича стягнення 181 964,09 грн., з яких: 74 428,52 грн. - сума прострочених платежів по тілу кредиту, 99 813,37 грн. - сума прострочених платежів по процентах та 7 722,20 грн. - сума прострочених платежів за комісією.

Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням відповідачем взятих на себе зобов`язань за Договором про надання кредиту № 440677-КС-003 від 02.02.2022.

Розглянувши подану позовну заяву та додані до неї документи, господарський суд зазначає наступне.

Відповідно до частини 1, 2 статті 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. Суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху також у разі, якщо позовну заяву подано особою, яка відповідно до частини шостої статті 6 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити). Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави, визначеної абзацом другим частини першої цієї статті, суд у такій ухвалі зазначає про обов`язок такої особи зареєструвати електронний кабінет відповідно до статті 6 цього Кодексу.

Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами» від 29.06.2023, який набрав чинності 21.07.2023 та введений в дію 18.10.2023 внесено зміни до ряду статей Господарського процесуального кодексу України.

Так, відповідно до пункту 2 частини 2 статті 162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява повинна містити, зокрема, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету у сторін та інших учасників справи.

Відповідно до частини 6 статті 6 Господарського процесуального кодексу України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

З огляду на викладене, суд вказує, що позивачем у поданому позові не зазначено інформації щодо наявності у нього та визначених учасників справи зареєстрованого електронного кабінету в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі (підсистема «Електронний суд»).

Крім того, заявником не дотримані вимоги пункту 2 частини 1 статті 164 Господарського процесуального кодексу України, а саме: в частині долучення до позовної заяви документу, який підтверджує сплату судового збору у встановленому порядку та розмірі.

Приписами частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір", зокрема, встановлено, що за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру ставка судового збору встановлюється у розмірі 1 прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а за позовну заяву майнового характеру - ставка складає 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до положень, встановлених у статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2023 рік", прожитковий мінімум з 01.01.2023 для працездатних осіб становить - 2 684,00 грн.

Положеннями частини 3 статті 4 Закону України "Про судовий збір", зокрема, визначено, що при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Позов поданий до суду в електронній формі.

Позивачем заявлено позовну вимогу майнового характеру, а саме про стягнення з відповідача заборгованості в розмірі 181 964,09 грн. Виходячи із вказаного, за подання до господарського суду даної позовної заяви майнового характеру має бути сплачений судовий збір у розмірі 2 183,57 грн. (враховуючи положення частини 3 статті 4 Закону України "Про судовий збір").

Натомість, позивач, в якості доказу сплати судового збору за подання до Господарського суду позовної заяви майнового характеру, додав до позову платіжну інструкцію від 23.08.2023 № 2930 на суму 214,72 грн. (за яким було відмовлено у видачі судового наказу у справі № 910/13740/23) та платіжну інструкцію від 31.08.2023 № 3322 на суму 1 932,48 грн. Загальна сума сплаченого судового збору становить 2 147,20 грн.

Враховуючи викладене вище, позивачу необхідно доплатити судовий збір за подання до суду позовної заяви майнового характеру в сумі 36,37 грн. та надати суду докази такої сплати.

Частинами 1, 4 статті 174 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

За таких обставин, господарський суд вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків у визначений судом спосіб.

Беручи до уваги особливості режиму роботи суду, зважаючи на період перебування судді Приходько І.В. на лікарняному, питання про залишення позовної заяви без руху у справі №910/16234/23 вирішувалось 31.10.2023.

Керуючись статтями 174, 234 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва, -

УХВАЛИВ:

1. Залишити без руху позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "БІЗНЕС ПОЗИКА".

2. Надати позивачу строк для усунення недоліків, який становить десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

3. Встановити позивачу спосіб усунення недоліків у позовній заяві шляхом надання:

- відомості про наявність або відсутність електронних кабінетів у визначених позивачем у позовній заяві учасників справи;

- доказів доплати судового збору в сумі 36,37 грн.

4. Роз`яснити позивачу, що якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із такою заявою (частина 4 статті 174 Господарського процесуального кодексу України).

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя І.В. Приходько