ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"19" жовтня 2023 р.м. Одеса Справа № 916/422/19
Господарський суд Одеської області у складі судді Невінгловської Ю.М.,

секретар судового засідання Курко Ю.О.

за участю представників сторін:

від позивача: не з`явився;

від відповідача: не з`явився;

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу

за позовом: Маяківської сільської ради Одеського району Одеської області (67654, Одеська область, Одеський район, село Маяки, вулиця Богачова, буд. 99; );

до відповідача: Фермерського господарства "Прищепа" (67731, Одеська обл., Білгород-Дністровський р-н, с. Удобне, вул. Комсомольська, буд. 17; )

про стягнення 237414,31 грн. та зобов`язання повернути майно

1. Суть спору.

19.02.2019 позивач Маяківська сільська рада Біляївського району Одеської області звернулась до Господарського суду Одеської області з позовною заявою вх. ГСОО №438/19 до відповідача Фермерського господарства "Прищепа", в якій просить суд стягнути з відповідача суму боргу по орендній платі згідно договору оренди №01/15 від 15.08.2017, в розмірі основного боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції у сумі 230 499,33 грн та 3% річних у сумі 6914,98 грн, а також зобов`язати відповідача повернути Маяковській сільській раді Біляївського району Одеської області майно комплекс будівель та споруд №5, який розташований за адресою: Одеська область, Білгород-Дністровський район, Удобненська сільська рада, а також стягнути з відповідача судові витрати.

В обґрунтування позовних вимог Маяківська сільська рада Біляївського району Одеської області посилається на неналежне викання відповідачем умов договору оренди.

2. Заяви, клопотання, інші процесуальні дії у справі.

Ухвалою господарського суду від 22.02.2019 суддею Оборотовою О.Ю. за даним позовом було відкрито провадження у справі №916/422/19 за правилами загального позовного провадження із призначення підготовчого засідання на 18.03.2019.

Ухвалою суду від 18.03.2019 та від 08.04.2019 в порядку ст. 183 Господарського процесуального кодексу України підготовче засідання було відкладено на 08.04.2019 та на 22.04.2019 відповідно.

08.04.2019 до суду від ОСОБА_1 надійшло клопотання про залучення третіх осіб без самостійних вимог на стороні відповідача (вх. № 2-1599/19).

Ухвалою суду від 22.04.2019 провадження у справі №916/422/19, в порядку п.1 ч.1 ст. 227 Господарського процесуального кодексу України, було зупинено до вирішення питання щодо правонаступництва Фермерського господарства „Прищепа.

Відповідно до п. 9 ст. 32 Господарського процесуального кодексу України, невирішені судові справи за вмотивованим розпорядженням керівника апарату суду, що додається до матеріалів справи, передаються для повторного автоматизованого розподілу справ виключно у разі, коли суддя (якщо справа розглядається одноособово) або суддя-доповідач зі складу колегії суддів (якщо справа розглядається колегіально) у передбачених законом випадках не може продовжувати розгляд справи більше чотирнадцяти днів, що може перешкодити розгляду справи у строки, встановлені цим Кодексом.

Розпорядженням керівника апарату суду від 30.07.2019р., у зв`язку з настанням обставин, які унеможливлюють участь судді у розгляді справи №916/422/19, а саме: прийняття Вищою радою правосуддя рішення №1925/0/15-19 від 23.07.2019р. про звільнення ОСОБА_2 з посади судді Господарського суду Одеської області у відставку, призначено повторний автоматичний розподіл справи №916/422/19, за результатами якого справу № 916/422/19 розподілено судді Невінгловській Ю.М.

Ухвалою суду від 05.08.2019 (суддя Невінглоська Ю.М.) було прийнято справу № 916/422/19 до свого провадження, зобов`язано сторін повідомити суд про обставини, з якими закон пов`язує відсутність підстав для зупинення провадження по справі з наданням відповідних документів.

Господарський суд листом від 14.05.2023 за вих. № 96/422/19/3517/2020 просив учасників справи повідомити про обставини вирішення питання щодо правонаступництва ФГ "Прищепа"

19.06.2020 до суду від Маяківської сільської ради Одеського району Одеської області надійшло повідомлення про відсутність інформації про прийняття спадщини спадкоємця померлого ОСОБА_3 (вх. № 15903/20).

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 06.06.2023 було поновлено провадження у справі №916/422/19 із призначенням підготовчого засідання на 24.07.2023.

18.07.2023 до Господарського суду Одеської області від позивача надійшло клопотання про розгляд справи без участі представника позивача (вх. № 24265/23).

У судовому засіданні 24.07.2023, суд ухвалою у протокольній формі відклав розгляд справи на 30.08.2023.

У судовому засіданні 30.08.2023 суд ухвалою у протокольній формі відмовив у задоволенні клопотання про залучення третіх осіб без самостійних вимог на стороні відповідача (вх. № 2-1599/19).

Ухвалою суду від 30.08.2023 було закрито підготовче провадження у справі № 916/422/19, призначено справу до розгляду по суті в засіданні суду на 25.09.2023.

У судовому засіданні 25.09.2023 суд дійшов висновку, що спір по справі №916/422/19 розгляд якого по суті розпочато, не може бути вирішено в даному судовому засіданні, в зв`язку з чим судом було оголошено перерву у розгляді справи до 19.10.2023.

У судове засіданні 19.10.2023 представники сторін не з`явилися, однак в матеріалах справи наявне клопотання про розгляд справи без участі представника позивача (вх. № 24265/23).

Відповідач відзив на позов у встановлений судом строк не надав, також відповідач в засідання суду не з`явився, хоча про дату, час і місце розгляду справи відповідач повідомлявся судом належним чином за юридичною адресою, зазначеною в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, про що свідчать наявні в матеріалах справи поштові повідомлення (т. 1 а.с. 49, т. 1 а.с. 56, т. 1 а.с. 85, т. 1 а.с.88, т. 1 а.с.101). Проте, надіслані судом копії ухвал суду були повернуті до суду без вручення разом з рекомендованими повідомленням про вручення поштового відправлення, що містяться в матеріалах справи, з позначкою адресат відсутній за вказаною адресою.

Відповідно до п. 4, 5 ч. 6 ст. 242 ГПК України днем вручення судового рішення є: день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, яка зареєстрована у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

За змістом п. 116 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 р. № 270 (зі змінами), у разі невручення рекомендованого листа з позначкою Судова повістка рекомендований лист разом з бланком повідомлення про вручення повертається за зворотною адресою у порядку, визначеному у пунктах 99, 99-1, 99-2, 106 та 114 цих Правил, із зазначенням причини невручення.

В п. 99-2 вказаних Правил передбачено, що рекомендовані поштові відправлення з позначкою Судова повістка, адресовані юридичним особам, під час доставки за зазначеною адресою вручаються представнику юридичної особи, уповноваженому на одержання пошти, під розпис. У разі відсутності адресата за вказаною на рекомендованому листі адресою працівник поштового зв`язку робить позначку адресат відсутній за вказаною адресою, яка засвідчується підписом з проставленням відбитку календарного штемпеля і не пізніше ніж протягом наступного робочого дня повертає його до суду.

Так, надіслані на юридичну адресу відповідача копії ухвал суду повернулись на адресу господарського суду Одеської області з відміткою відділення поштового зв`язку адресат відсутній за вказаною адресою.

Відповідно до частин 3, 7 статті 120 ГПК України виклики і повідомлення здійснюються шляхом вручення ухвали в порядку, передбаченому цим Кодексом для вручення судових рішень. Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місцезнаходження чи місця проживання під час розгляду справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання ухвала про повідомлення чи виклик надсилається учасникам судового процесу, які не мають офіційної електронної адреси, та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, які забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, за останньою відомою суду адресою і вважається врученою, навіть якщо відповідний учасник судового процесу за цією адресою більше не знаходиться або не проживає.

Отже, якщо ухвалу про вчинення відповідної процесуальної дії направлено судом за належною адресою, тобто повідомленою суду стороною, і повернуто підприємством зв`язку з посиланням на відсутність (вибуття) адресата, відмову від одержання, закінчення строку зберігання поштового відправлення тощо, то вважається, що адресат повідомлений про вчинення відповідної процесуальної дії.

Аналогічна правова позиція міститься у постанові Верховного суду від 28.01.2019р. у справі № 915/1015/16.

Згідно ч. 1 ст. 202 ГПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цієї статтею.

Виходячи з вищевикладених положень ГПК України та встановлених обставин щодо порядку викликів і повідомлень позивача та відповідача, суд вважає, що сторони є належним чином повідомленими про час та місце судового розгляду, що наділяє суд правом розглядати справу без їх участі.

У судовому засідання 19.10.2023 засіданні судом було підписано вступну та резолютивну частини рішення та відкладено складення повного рішення на строк, визначений ч.6 ст. 233 Господарським процесуальним кодексом України.

3. Аргументи учасників справи.

3.1. Доводи Маяківської сільської ради Одеського району Одеської області.

Як зазначає позивач, 15 серпня 2017 року між Удобненською сільською радою Білгород-Дністровського району Одеської області (наразі Маяківська сільська ради Одеського району Одеської області) та Фермерським Господарством «Прищепа» укладено договір оренди майнового комплексу, що належить до комунальної власності Удобненської сільської ради №01/15.

Відповідно до умов пунктів 1.1. договору позивач передав, а відповідач прийняв в строкове платне користування комунальне окреме індивідуально визначене майно - (комплекс будівель та споруд № 5), який розташований за адресою: Одеська область, Білгород-Дністровський район, Удобненська сільська рада.

Позивач звертає увагу суду, що згідно п. 5.4 договору відповідач повинен своєчасно в повному обсязі сплачувати орендну плату до бюджету.

Однак, згідно тверджень позивача, з січня 2018 року відповідачем повністю припинено сплату орендної плати чим істотно порушуються умови договору оренди в частині сплати орендної плати у визначеному договором порядку та розмірі що, є підставою для дострокового розірвання договору та повернення орендованого майна, а також стягнення заборгованості по орендній платі.

Також, як зазначає позивач, відповідачем не виконані умови договору оренди, а саме п. п. 5.9., 5.16., не здійснено за власний рахунок на користь Орендодавця страхування орендованого майна, не відшкодовано витрати пов?язані з проведенням незалежної оцінки орендованого майна.

Позивач повідомляє, що оскільки відповідач не сплачує орендну плату за договором оренди понад 13 місяців, а також не виконані інші умови договору Маяківською сільською радою Біляївського району Одеської області було прийняте рішення про відмову від договору оренди, та 06 лютого 2019 року направлено відповідне повідомлення, яке отримане відповідачем 08 лютого 2019 року.

Позивач зазначає, що всупереч вказаному положенню закону та п. п. 10.9., 10.10. договору оренди якими передбачено, що у разі припинення або розірвання цього Договору майно протягом трьох робочих днів повертається орендарем орендодавцю. Майно вважається поверненим Орендодавцю з моменту підписання Сторонами акта приймання-передавання. Обов`язок щодо складання акту приймання-передавання про повернення Майна покладається на орендаря.

Як стверджує позивач, відповідач отримав повідомлення про відмову від договору оренди але не вжив заходів щодо повернення майна у встановлений в повідомленні строк, з огляд уна що позивачем заявлено вимоги щодо зобов`язання відповідача повернути Маяковській сільській раді Біляївського району Одеської області майно комплекс будівель та споруд №5, який розташований за адресою: Одеська область, Білгород-Дністровський район, Удобненська сільська рада.

За умовами п. 3.7 договору оренди Орендна плата перерахована несвоєчасно або не в повному обсязі, підлягає індексації і стягується до бюджету відповідно до чинного законодавства України.

Позивач зазначає, що по Договору оренди майнового комплексу від 15 серпня 2017 року №01/15 станом на 01.02.1019 року заборгованість складає 230499,33 грн.

З огляду на несплату відповідачем заборгованості, позивачем нараховано до стягнення 3 % річних станом на 01.02.2019 року у розмірі 6914,97 грн.

3.2. Доводи Фермерського господарства "Прищепа".

Відповідач своїм процесуальним правом, передбаченим ст.165 ГПК України, на подання відзиву по суті справи не скористався.

4. Обставини справи, встановлені судом:

15.08.2017 між Удобненською сільською радою Білгород-Дністровського району Одеської області (орендодавець) та Фермерським Господарством "Прищепа" (орендар) укладено Договір оренди майнового комплексу, що належить до комунальної власності Удобненської сільської ради № 01/15, відповідно до умов пункту 1.1. якого орендодавець передав, а орендар прийняв в строкове платне користування комунальне окреме індивідуально визначене майно «Комплекс будівель та споруд № 5», який розташований за адресою: Одеська область, Білгород-Дністровський район, Удобненська сільська рада, що перебуває на балансі орендодавця, вартість якого визначена згідно з висновком про вартість оцінки на 22 травня 2017 року.

Згідно п. 3.1. Договору, орендна плата визначена за результатами конкурсу на право оренди комунального майна і становить без ПДВ за базовий місяць розрахунку травень 2017р. 16833,33 грн.

Положеннями п. 3.3. Договору передбачено, що орендна плата за кожний наступний місяць визначається шляхом коригування орендної плати за попередній місяць на індекс інфляції за наступний місяць. Оперативна інформація про індекси інфляції, розраховані Державною службою статистики України, розміщується на веб-сайті Фонду державного майна України.

У разі користування Майном протягом неповного календарного місяця (першого га/або останнього місяців оренди) добова орендна плата за дні користування визначається згідно з чинною Методикою розрахунку на основі орендної плати за відповідні місяці пропорційно дням користування (п. 3.4. Договору).

У п. 3.5. Договору сторони зазначили, що розмір орендної плати переглядається на вимогу однієї із сторін у разі зміни методики її розрахунку, істотної зміни стану об?єкта оренди з незалежних від Сторін причин та в інших випадках, передбачених чинним законодавством.

Згідно п. 3.6. Договору, Орендна плата перераховується до бюджету Удобненської сільської ради щомісяця не пізніше 15 числа місяця, за який здійснюється платіж.

Відповідно до п. 3.7. Договору, орендна плата, перерахована несвоєчасно або не в повному обсязі, підлягає індексації і стягується до бюджету відповідно до чинного законодавства України.

Положеннями п. 3.10. Договору, у разі припинення (розірвання) Договору оренди орендар сплачує орендну плату до дня повернення майна за актом приймання-передавання включно. Закінчення строку дії договору оренди не звільняє орендаря від обов`язку сплатити заборгованість за орендною платою, якщо така виникла, у повному обсязі, до бюджету.

Згідно п. 5.4. Договору, орендар зобов`язаний внести своєчасно і у повному обсязі сплачувати орендну плату до бюджету (у платіжних дорученнях, які оформлює орендар, вказується "Призначення платежу" за зразком, який надає орендодавець листом при укладенні договору оренди).

Відповідно до п. 5.5. Договору, орендар зобов`язаний забезпечувати збереження орендованого Майна, запобігати його пошкодженню i псуванню, тримати майно в порядку, передбаченому санітарними нормами та правилами пожежної безпеки, підтримувати орендоване майно в належному стані, не гіршому, ніж на момент передачі його в оренду, з врахуванням нормального фізичного зносу, здійснювати заходи протипожежної безпеки.

У п. 5.10. Договору передбачено обов`язок орендаря на вимогу орендодавця проводити звіряння взаєморозрахунків по орендних платежах і оформляти відповідні акти звіряння.

У разі припинення або розірвання Договору орендар зобов`язаний повернути орендодавцеві, орендоване майно в належному стані, не гіршому, ніж на момент передачі його в оренду, з урахуванням нормального фізичного зносу, та відшкодувати орендодавцеві збитки в разі погіршення стану або втрати (повної або часткової) орендованого майна з вини орендаря (п. 5.11. Договору).

Згідно п. 5.12. Договору, орендар зобов`язаний здійснювати витрати, пов?язані з утриманням орендованого Майна. Протягом 15 робочих днів після підписання цього Договору укласти з Орендодавцем орендованого Майна договір про відшкодування витрат Орендодавця на утримання орендованого Майна та надання комунальних послуг Орендарю.

Положеннями п. 7 передбачено обов`язки орендаря, а саме:

- передати орендарю в оренду майно згідно з цим Договором за актом приймання-передавання майна, який підписується одночасно з цим Договором 2 роки 11 місяців;

- не вчиняти дій, які б перешкоджали орендарю користуватися орендованим майном на умовах цього Договору;

- у випадку реорганізації орендаря до припинення чинності цього Договору переукласти цей Договір на таких самих умовах з одним із правонаступників, якщо останній згоден стати Орендарем;

- у разі здійснення орендарем невід?ємних поліпшень орендованого Майна орендодавець має право здійснювати контроль за здійсненням таких поліпшень.

Положеннями п. 9.1. Договору визначено, що за невиконання або неналежне виконання зобов`язань за цим Договором сторони несуть відповідальність згідно з чинним законодавством України.

У п. 9.2. Договору сторони передбачили, що орендодавець не відповідає за зобов`язаннями орендаря. Орендар не відповідає за зобов`язаннями орендодавця, якщо інше не передбачено цим Договором (включаючи додатки та додаткові угоди). Орендар відповідає за своїми зобов`язаннями і за зобов`язаннями, за якими він є правонаступником, виключно власним майном. Стягнення за цими зобов`язаннями не може бути звернене на орендоване комунальне Майно.

Згідно п. 10.1. Договору, його укладено строком на 2 роки 11 місяців, що діє з "15"серпня 2017 р. до "15 " липня 2020 р. включно.

Відповідно до п. 10.3. Договору, зміни до умов цього Договору або його розірвання допускаються за взаємної згоди сторін. Зміни, що пропонуються внести, розглядаються протягом одного місяця з дати їх подання до розгляду іншою стороною.

Положеннями п. 10.6. Договору передбачено, що чинність цього Договору припиняється внаслідок:

- закінчення строку, на який його було укладено;

- загибелі орендованого майна в наслідок природно- стихійних лих;

- достроково за взаємною згодою сторін або за рішенням суду;

- банкрутства орендаря;

- ліквідації орендаря - юридичної особи.

У разі припинення або розірвання Договору поліпшення орендованого майна, здійсненні орендарем за рахунок власних коштів, які можна відокремити від орендованого майна не завдаючи йому шкоди, є власністю орендаря, а невід`ємне поліпшення власністю орендодавця (п. 10.7. Договору).

У п. 10.9. Договору сторони погодили, що у разі припинення або розірвання цього Договору майно протягом трьох робочих днів повертається орендарем орендодавцю. У разі, якщо орендар затримав повернення Майна, він несе ризик його випадкового знищення або випадкового пошкодження.

Відповідно до п. 10.10. Договору, майно вважається поверненим орендодавцю з моменту підписання Сторонами акта приймання-передавання. Обов`язок щодо складання акта приймання-передавання про повернення майна покладається на орендаря.

Згідно п. 10.11. Договору, якщо орендар не виконує обов`язку щодо повернення майна, орендодавець має право вимагати від орендаря сплати неустойки у розмірі подвійної облікової ставки НБУ за користування Майном за час прострочення.

Як вбачається із акту прийому-передачі комунального майна територіальної громади (комплекс будівель і споруд № 5), на території Удобненської сільської ради, Білгород-Дністровського району Одеської області (за межами населених пунктів), Удобненська сільська рада Білгород-Дністровського району Одеської області (орендодавець) передало, згідно рішення №208-VII, від 14.08.2017 сесії Удобненської сільської ради, а Фермерське господарство "Прищепа" (орендар) прийняло у короткострокову оренду майно територіальної громади (Комплекс будівель та споруд № 5) відповідно до Додатку № 1 до даного акту.

10.07.2017 Маяківською сільською радою Біляївського району Одеської області прийнято рішення № 461-II «Про добровільне об`єднання територіальних громад». Вирішено добровільно об`єднатися з територіальними громадами села Маяки Маяківської сільської ради Біляївського району Одеської області, села Надлиманське Надлиманської сільської ради Овідіопольского району Одеської області та села Удобне Удобненської сільської ради Білгород-Дністровського району Одеської області у Маяківську сільську об?єднану територіальну громаду з центром у селі Маяки.

В зв?язку з добровільним об?єднанням територіальних громад Маяківською сільською радою Біляївського району Одеської області 07.11.2017 року прийнято рішення № 1/10 «Про початок реорганізації Надлиманської сільської ради та Удобненської сільської ради шляхом приєднання до Маяківської сільської ради».

Рішенням Маяківської сільської ради Біляївського району Одеської області № 7/2 від 10.01.2018 року затверджено Передавальний акт Удобненської сільської ради Білгород-Дністровського району Одеської області.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про добровільне об?єднання територіальних громад» об?єднана територіальна громада вважається утвореною за цим Законом з дня набрання чинності рішеннями всіх рад, що прийняли рішення про добровільне об?еднання територіальних громад.

Об`єднана територіальна громада є правонаступником всього майна, прав та обов`язків територіальних громад, що об`єдналися, з дня набуття повноважень сільською, селищною, міською радою, обраною такою об`єднаною територіальною громадою.

Як вбачається із матеріалів справи, листом Маяківської сільської ради Одеського району Одеської області за вих. № 221-02-16 від 15.03.2018 було проінформовано відповідача про те, що Маяківська сільська рада Одеського району Одеської області є правонаступником Удобненської сільської ради Білгород-Дністровського району Одеської області, як орендодавця за Договором оренди № 01/15 від 15.08.2017, а також наголошено про необхідність сплати існуючої заборгованості.

Вказаний лист отримано відповідачем, про що в матеріалах справи є відповідне поштове повідомлення.

Так, з огляду на несплату відповідачем орендної плати за Договором оренди № 01/15 від 15.08.2017, Маяківська сільська рада Одеського району Одеської області листом за вих. № 146-02-16 від 06.02.2019 звернулась до ФГ "Прищепа" із повідомленням, у якому позивач зазначив про прийняте ним рішення щодо відмови від Договору оренди № 01/15 від 15.08.2017. Таким чином було повідомлено відповідача про розірвання договору оренди майнового комплексу, що належить до комунальної власності, укладеного 15.08.2017 № 01/15. Водночас у вказаному листі позивач просив ФГ "Прищепа" сплатити заборгованість по договору у сумі 237 124,09 грн

Вказаний лист отримано головою ФГ "Прищепа" особисто, про що свідчить відповідний напис на вказаному листі.

Між тим, матеріали справи доказів сплати орендної плати за користування об`єктом оренди з 01 січня 2018 року по 31 січня 2019 року, а також доказів повернення орендованого майна орендодавцю, не містять, що і стало підставою для звернення Маяківською сільською радою Одеського району Одеської області до суду із даним позовом.

5. Позиція суду.

За змістом ст. 11 ЦК України, цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є: 1) договори та інші правочини; 2) створення літературних, художніх творів, винаходів та інших результатів інтелектуальної, творчої діяльності; 3) завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі; 4) інші юридичні факти. Цивільні права та обов`язки можуть виникати безпосередньо з актів цивільного законодавства. У випадках, встановлених актами цивільного законодавства, цивільні права та обов`язки можуть виникати з рішення суду.

Статтею 15 ЦК України визначено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Частиною 1 ст. 16 ЦК України визначено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

За змістом ч.2 ст.16 ЦК України, способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути:

1) визнання права;

2) визнання правочину недійсним;

3) припинення дії, яка порушує право;

4) відновлення становища, яке існувало до порушення;

5) примусове виконання обов`язку в натурі;

6) зміна правовідношення;

7) припинення правовідношення;

8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди;

9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди;

10) визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб.

Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках.

Щодо стягнення з відповідача заборгованості по орендній платі згідно договору оренди №01/15 від 15.08.2017 у сумі 230 499,33 грн, суд зазначає таке:

Відповідно до ст. 626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Статтями 6, 627 ЦК України унормовано, що сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Зміст договору становлять умови, визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Сторони мають право укласти договір, в якому містяться елементи різних договорів (змішаний договір). До відносин сторін у змішаному договорі застосовуються у відповідних частинах положення актів цивільного законодавства про договори, елементи яких містяться у змішаному договорі, якщо інше не встановлено договором або не випливає із суті змішаного договору (стаття 628 Цивільного кодексу України).

Частиною 1 ст. 759 ЦК України за договором найму (оренди) наймодавець передає або зобов`язується передати наймачеві майно у користування за плату на певний строк.

Згідно з ч.1, 6 ст. 283 ГК України за договором оренди одна сторона (орендодавець) передає другій стороні (орендареві) за плату на певний строк у володіння та користування майно для здійснення господарської діяльності. До відносин оренди застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.

Згідно до п. п.1, 2 ст. 762 ЦК України за користування майном з наймача справляється плата, розмір якої встановлюється договором найму. Плата за користування майном вноситься щомісячно, якщо інше не встановлено договором.

Відповідно до ст. 17 Закону України Про оренду державного та комунального майна орендна плата встановлюється у грошовій формі і вноситься у строки, визначені договором. Орендна плата визначається за результатами аукціону. У разі передачі майна в оренду без проведення аукціону орендна плата визначається відповідно до Методики розрахунку орендної плати, яка затверджується Кабінетом Міністрів України щодо державного майна та представницькими органами місцевого самоврядування - щодо комунального майна. У разі якщо представницький орган місцевого самоврядування не затвердив Методику розрахунку орендної плати, застосовується Методика, затверджена Кабінетом Міністрів України. Орендна плата підлягає коригуванню на індекс інфляції згідно з Методикою розрахунку орендної плати. Якщо орендар отримав майно в оренду без проведення аукціону, відповідне коригування орендної плати на індекс інфляції здійснюється щомісячно. Орендар за користування об`єктом оренди вносить орендну плату незалежно від наслідків провадження господарської діяльності. Порядок розподілу орендної плати для об`єктів, що перебувають у державній власності, між державним бюджетом, орендодавцем і балансоутримувачем визначається Порядком передачі майна в оренду. Порядок розподілу орендної плати для об`єктів, що належать Автономній Республіці Крим, між відповідним бюджетом, орендодавцем і балансоутримувачем визначається органами, уповноваженими Верховною Радою Автономної Республіки Крим. Порядок розподілу орендної плати для об`єктів, що перебувають у комунальній власності, між відповідним бюджетом, орендодавцем і балансоутримувачем визначається представницьким органом місцевого самоврядування. Стягнення заборгованості з оплати орендної плати може здійснюватися в безспірному порядку на підставі виконавчого напису нотаріуса.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Згідно з ч. 1 ст. 525 ЦК України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Аналогічні вимоги щодо виконання зобов`язань містяться і у ч. 1, 7 ст.193 ГК України.

Згідно п. 5.4 договору відповідач повинен своєчасно в повному обсязі сплачувати орендну плату до бюджету.

Положеннями п. 3.3. Договору передбачено, що орендна плата за кожний наступний місяць визначається шляхом коригування орендної плати за попередній місяць на індекс інфляції за наступний місяць. Оперативна інформація про індекси інфляції, розраховані Державною службою статистики України, розміщується на веб-сайті Фонду державного майна України.

Згідно п. 3.6. Договору, Орендна плата перераховується до бюджету Удобненської сільської ради щомісяця не пізніше 15 числа місяця, за який здійснюється платіж.

Відповідно до п. 3.7. Договору, орендна плата, перерахована несвоєчасно або не в повному обсязі, підлягає індексації і стягується до бюджету відповідно до чинного законодавства України.

Звертаючись до суду з відповідним позовом, позивач просить суд стягнути з відповідача заборгованість з орендної плати у сумі 230 499,33 грн, яка виникла згідно договору оренди №01/15 від 15.08.2017.

Враховуючи викладене та встановлені судом обставини, а також з огляду на те, що відповідачем не надано доказів здійснення повної та своєчасної оплати за користування орендованим приміщенням з 01 січня 2018 року по 31 січня 2019 року, суд дійшов висновку про правомірність та обґрунтованість позовних вимог позивача щодо стягнення з Фермерського господарства "Прищепа" заборгованості за користування орендованим приміщенням у розмірі 230 499,33 грн.

Щодо стягнення з Фермерського господарства "Прищепа" 3% річних у сумі 6914,98 грн, суд зазначає таке:

Оскільки відповідач свої зобов`язання зі сплати орендної на загальну суму 230 499,33 грн, не виконав у встановлений строк, то відповідно відповідач вважається таким, що прострочив виконання зобов`язання, що в свою чергу тягне за собою відповідні правові наслідки.

За приписами ст. 625 Цивільного кодексу України, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Відтак, враховуючи положення ч. 2 ст. 625 ЦК України, нарахування 3 % річних входять до складу грошового зобов`язання і є особливою мірою відповідальності боржника (спеціальний вид цивільно-правової відповідальності) за прострочення грошового зобов`язання, оскільки виступає способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у отриманні компенсації (плати) від боржника за користування утримуваними ним грошовими коштами, належними до сплати кредиторові.

Вимагати сплати суми боргу з врахуванням 3 % річних є правом кредитора, яким останній наділений в силу нормативного закріплення зазначених способів захисту майнового права та інтересу.

Перевіривши наданий позивачем розрахунок 3% річних у сумі 6914,98 грн, суд встановив його хибність, оскільки як вбачається зі змісту позовної заяви, позивач нараховує 3% річних на повну суму заборгованості у розмірі 230 4999,33 грн за період з 01.01.2018 по 01.02.2019.

Так здійснивши власний розрахунок 3% річних, суд встановив:

1. Орендна плата за січень 2018 року, згідно п. 3.6. Договору, повинна бути перерахована орендарем на рахунок орендодавця до 15.01.2018, отже вірним періодом нарахування пені є з 16.01.2018 по 01.02.2019 (дата визначена позивачем) на суму 17 085,83 грн та складає 536,45 грн;

2. Орендна плата за лютий 2018 року, згідно п. 3.6. Договору, повинна бути перерахована орендарем на рахунок орендодавця до 15.02.2018, отже вірним періодом нарахування пені є з 16.02.2018 по 01.02.2019 (дата визначена позивачем) на суму 17 239,60 грн та складає 497,35 грн;

3. Орендна плата за березень 2018 року, згідно п. 3.6. Договору, повинна бути перерахована орендарем на рахунок орендодавця до 15.03.2018, отже вірним періодом нарахування пені є з 16.03.2018 по 01.02.2019 (дата визначена позивачем) на суму 17 429,24 грн та складає 462,71 грн;

4. Орендна плата за квітень 2018 року, згідно п. 3.6. Договору, повинна бути перерахована орендарем на рахунок орендодавця до 15.04.2018, отже вірним періодом нарахування пені є з 16.04.2018 по 01.02.2019 (дата визначена позивачем) на суму 17 568,67 грн та складає 421,65 грн;

5. Орендна плата за травень 2018 року, згідно п. 3.6. Договору, повинна бути перерахована орендарем на рахунок орендодавця до 15.05.2018, отже вірним періодом нарахування пені є з 16.05.2018 по 01.02.2019 (дата визначена позивачем) на суму 17 568,67 грн та складає 378,33 грн;

6. Орендна плата за червень 2018 року, згідно п. 3.6. Договору, повинна бути перерахована орендарем на рахунок орендодавця до 15.06.2018, отже вірним періодом нарахування пені є з 16.06.2018 по 01.02.2019 (дата визначена позивачем) на суму 17 568,67 грн та складає 333,56 грн;

7. Орендна плата за липень 2018 року, згідно п. 3.6. Договору, повинна бути перерахована орендарем на рахунок орендодавця до 15.07.2018, отже вірним періодом нарахування пені є з 16.07.2018 по 01.02.2019 (дата визначена позивачем) на суму 17 445,69 грн та складає 288,21 грн;

8. Орендна плата за серпень 2018 року, згідно п. 3.6. Договору, повинна бути перерахована орендарем на рахунок орендодавця до 15.08.2018, отже вірним періодом нарахування пені є з 16.08.2018 по 01.02.2019 (дата визначена позивачем) на суму 17 445,69 грн та складає 243,76 грн;

9. Орендна плата за вересень 2018 року, згідно п. 3.6. Договору, повинна бути перерахована орендарем на рахунок орендодавця до 15.09.2018, отже вірним періодом нарахування пені є з 16.09.2018 по 01.02.2019 (дата визначена позивачем) на суму 17 777,16 грн та складає 203,10 грн;

10. Орендна плата за жовтень 2018 року, згідно п. 3.6. Договору, повинна бути перерахована орендарем на рахунок орендодавця до 15.10.2018, отже вірним періодом нарахування пені є з 16.10.2018 по 01.02.2019 (дата визначена позивачем) на суму 18 079,37 грн та складає 161,97 грн;

11. Орендна плата за листопад 2018 року, згідно п. 3.6. Договору, повинна бути перерахована орендарем на рахунок орендодавця до 15.11.2018, отже вірним періодом нарахування пені є з 16.11.2018 по 01.02.2019 (дата визначена позивачем) на суму 17 332,48 грн та складає 117,53 грн;

12. Орендна плата за грудень 2018 року, згідно п. 3.6. Договору, повинна бути перерахована орендарем на рахунок орендодавця до 15.12.2018, отже вірним періодом нарахування пені є з 16.12.2018 по 01.02.2019 (дата визначена позивачем) на суму 17 479,13 грн та складає 72,90 грн;

13. Орендна плата за січень 2019 року, згідно п. 3.6. Договору, повинна бути перерахована орендарем на рахунок орендодавця до 15.01.2019, отже вірним періодом нарахування пені є з 16.01.2019 по 01.02.2019 (дата визначена позивачем) на суму 18 479,13 грн та складає 25,82 грн.

З огляду на вищезазначене, господарський суд доходить висновку, що обґрунтованими, арифметично правильними, та такими що підлягають стягненню із відповідача є 3% річних у розмірі 3 743,34 грн.

Щодо зобов`язання відповідача повернути Маяковській сільській раді Біляївського району Одеської області майно комплекс будівель та споруд №5, суд зазначає таке:

Загальний порядок зміни та розірвання господарських договорів встановлено статтею 188 ГК України, згідно з якою зміна та розірвання господарських договорів в односторонньому порядку не допускаються, якщо інше не передбачено законом або договором. Сторона договору, яка вважає за необхідне змінити або розірвати договір, повинна надіслати пропозиції про це другій стороні за договором. Сторона договору, яка одержала пропозицію про зміну чи розірвання договору, у двадцятиденний строк після одержання пропозиції повідомляє другу сторону про результати її розгляду. У разі якщо сторони не досягли згоди щодо зміни (розірвання) договору або у разі неодержання відповіді у встановлений строк з урахуванням часу поштового обігу, заінтересована сторона має право передати спір на вирішення суду. Якщо судовим рішенням договір змінено або розірвано, договір вважається зміненим або розірваним з дня набрання чинності даним рішенням, якщо іншого строку набрання чинності не встановлено за рішенням суду.

Частинами 1-3 ст. 291 ГК України передбачено, що одностороння відмова від договору оренди не допускається. Договір оренди припиняється у разі: закінчення строку, на який його було укладено; викупу (приватизації) об`єкта оренди; ліквідації суб`єкта господарювання-орендаря; загибелі (знищення) об`єкта оренди. Договір оренди може бути розірваний за згодою сторін. На вимогу однієї із сторін договір оренди може бути достроково розірваний з підстав, передбачених Цивільним кодексом України для розірвання договору найму, в порядку, встановленому статтею 188 цього Кодексу.

Відносини сторін регулювались також Законом України "Про оренду державного та комунального майна" (у редакції чинній на дату укладення договору оренди), який є спеціальним законом з питань оренди державного та комунального майна (далі - Закон).

Відповідно до п. 10.3. Договору, зміни до умов цього Договору або його розірвання допускаються за взаємної згоди сторін. Зміни, що пропонуються внести, розглядаються протягом одного місяця з дати їх подання до розгляду іншою стороною.

Положеннями п. 10.6. Договору передбачено, що чинність цього Договору припиняється внаслідок:

- закінчення строку, на який його було укладено;

- загибелі орендованого майна в наслідок природно- стихійних лих;

- достроково за взаємною згодою сторін або за рішенням суду;

- банкрутства орендаря;

- ліквідації орендаря - юридичної особи.

На думку позивача, з огляду прийняте ним рішення щодо відмови від Договору оренди № 01/15 від 15.08.2017 та отримання відповідачем Листа за вих. № 146-02-16 від 06.02.2019 про розірвання договору, спірний Договір оренди № 01/15 від 15.08.2017 є розірваним з 08.02.2019.

Однак на думку суду таке твердження позивача є хибним з огляду на таке:

Згідно ч. 1 ст. 26 Закону України "Про оренду державного та комунального майна" (у редакції чинній на дату укладення договору оренди), одностороння відмова від договору оренди не допускається.

Відповідно до ч. 2 "Про оренду державного та комунального майна" (у редакції чинній на дату укладення договору оренди), договір оренди припиняється в разі: закінчення строку, на який його було укладено, приватизації об`єкта оренди орендарем (за участю орендаря), банкрутства орендаря, загибелі об`єкта оренди, ліквідації юридичної особи, яка була орендарем або орендодавцем.

Згідно п ч. 2 "Про оренду державного та комунального майна" (у редакції чинній на дату укладення договору оренди), договір оренди може бути розірвано за погодженням сторін. На вимогу однієї із сторін договір оренди може бути достроково розірвано за рішенням суду у разі невиконання сторонами своїх зобов`язань та з інших підстав, передбачених законодавчими актами України.

На думку суду Лист за вих. № 146-02-16 від 06.02.2019 щодо відмови позивача від Договору оренди № 01/15 від 15.08.2017, не є доказом взаємної згоди сторін про припинення зазначеного договору. Оскільки у даному випадку є вираженням волі лише Маяківської сільської ради Одеського району Одеської області та по-суті є односторонньою відмовою від договору.

Розірвання договору за погодженням сторін, повинно бути закріплено належним чином, шляхом підписання обома сторонами додаткової угоди до спірного договору.

Між тим матеріали справи ні доказів укладення між сторонами додаткової угоди до Договору оренди № 01/15 від 15.08.2017 про його розірвання, ні розірвання спірного договору у судовому порядку, матеріали справи не містять.

З огляду на вищевикладене, враховуючи відсутність у Договорі оренди № 01/15 від 15.08.2017 погоджених сторонами випадків можливості відмови орендодавця від договору та його розірвання в односторонньому порядку, суд доходить висновку про хибність тверджень позивача про те, що Договір оренди № 01/15 від 15.08.2017 є розірваним з 08.02.2019.

Разом з тим, 03.10.2019 було прийнято Закон України "Про оренду державного та комунального майна" № 157-IX. У розділі "Прикінцеві та перехідні положення" цього Закону передбачено, що він набирає чинності з дня, наступного за днем його опублікування, та вводиться в дію з 1 лютого 2020 року (за виключенням окремих зазначених норм).

При цьому пунктом 5 розділу "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України № 157-IX визнано таким, що втратив чинність, Закон України "Про оренду державного та комунального майна" (Відомості Верховної Ради України, 1992 р., № 30, ст. 416 із наступними змінами) з дня введення в дію цього Закону.

Ураховуючи опублікування тексту Закону України № 157-IX в офіційному друкованому виданні "Голос України" 26.12.2019, останній набрав чинності 27.12.2019 і введений в дію з 01.02.2020, отже, з цієї дати підлягають застосуванню його норми (за винятком норм, наведених у розділі "Прикінцеві та перехідні положення").

При цьому за загальним правилом, передбаченим частиною 1 статті 5 ЦК України, якщо прийнятим нормативним актом порівняно з попереднім змінюється правове регулювання відносин в тій чи іншій сфері, то нові норми застосовуються з дати набрання ними чинності, якщо інше не визначено в самому нормативному акті (аналогічний висновок викладено у постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 06.10.2021 у справі № 907/720/20, від 09.11.2021 у справі № 908/2637/20).

Враховуючи набрання чинності новим Законом № 157-IX, питання розірвання договірних орендних відносин має вирішуватися із застосуванням наведеного Закону, який є спеціальним нормативним актом у сфері регулювання правовідносин з оренди державного та комунального майна.

Вказане не суперечить принципу "закон пізніший має перевагу над давнішим" (lex posterior derogat priori), передбаченому частиною 3 статті 5 ЦК України, згідно з якою у разі якщо цивільні відносини виникли раніше і регулювалися актом цивільного законодавства, який втратив чинність, новий акт цивільного законодавства застосовується до прав та обов`язків, що виникли з моменту набрання ним чинності.

Абз. 4 п. 2 Прикінцевих та перехідних положень Закону України "Про оренду державного та комунального майна" № 157-IX передбачає, що договори оренди державного та комунального майна, укладені до набрання чинності цим Законом, зберігають свою чинність та продовжують діяти до моменту закінчення строку, на який вони були укладені.

Водночас згідно п. 10.1. Договору, його укладено строком на 2 роки 11 місяців, що діє з "15"серпня 2017 р. до "15 " липня 2020 р. включно.

За таких обставин господарський суд доходить висновку, що чинність Договору оренди № 01/15 майнового комплексу, що належить до комунальної власності Удобненської сільської ради від 15.08.2017 є припиненою з огляду на закінчення строку, на який його було укладено.

Згідно ч. 1 ст. 25. Закону України "Про оренду державного та комунального майна" № 157-IX, у разі припинення договору оренди орендар зобов`язаний протягом трьох робочих днів з дати припинення договору повернути орендоване майно в порядку, визначеному договором оренди.

У п. 5.11. Договору передбачено обов`язок орендаря, у разі припинення або розірвання Договору повернути орендодавцеві, орендоване майно в належному стані, не гіршому, ніж на момент передачі його в оренду, з урахуванням нормального фізичного зносу, та відшкодувати орендодавцеві збитки в разі погіршення стану або втрати (повної або часткової) орендованого майна з вини орендаря.

Між тим, матеріали справи не містять доказів повернення Фермерським господарством "Прищепа" Маяківській сільській раді Одеського району Одеської області майна територіальної громади (комплекс будівель і споруд № 5), яке на виконання умов Договору оренди № 01/15, за актом прийому-передачі було передано орендарю.

З огляду на вищезазначене, господарський суд доходить висновку, що позовні вимоги Маяківської сільської ради Біляївського району Одеської області до Фермерського господарства "Прищепа" щодо повернення позивачу майна комплексу будівель та споруд №5, який розташований за адресою: Одеська область, Білгород-Дністровський район, Удобненська сільська рада, є обґрунтованими та такими що підлягають задоволенню.

Відповідно до ст. 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Згідно ст. 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Враховуючи що в матеріалах справи відсутні докази належного виконання відповідачем за укладеним договором своїх зобов`язань, та з урахуванням здійсненого судом перерахунку 3 %, суд дійшов висновку про часткове задоволення позовних вимог.

Щодо судових витрат.

Згідно з ч. 2 ст. 123 ГПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір".

Відповідно до ч.1 ст.4 Закону України „Про судовий збір судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

П.2. ч. 2 ст. 4 Закону України „Про судовий збір визначено, що ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання до господарського суду: позовної заяви майнового характеру - 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; позовної заяви немайнового характеру - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частина 3 ст.6 Закону України "Про судовий збір" визначає те, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01.01.2019 складав 1921 грн.

Натомість матеріали справи містять докази сплати позивачем судового збору у розмірі 3561,21 грн (лише за позовну вимогу майнового характеру), замість необхідних 5482,21 грн (3561,21 грн за майнову вимогу (237414,31 грн *1,5 %) та 1921 грн за немайнову вимогу).

Відповідно до п.2 ч.1 ст. 129 ГПК України, судовий збір покладається у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Отже недоплачена позивачем сума судового збору у розмірі 1921 грн, в зв`язку із задоволенням позовних вимог в цій частині, підлягає стягненню із відповідача до Державного бюджету України.

Керуючись ст.ст. 129,232,233,236-238,240-241 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

1. Позов задовольнити частково.

2. Стягнути з Фермерського господарства "Прищепа" (67731, Одеська обл., Білгород-Дністровський р-н, с. Удобне, вул. Комсомольська, буд. 17; ) на користь Маяківської сільської ради Одеського району Одеської області (67654, Одеська область, Одеський район, село Маяки, вулиця Богачова, буд. 99; ) заборгованість по орендній платі в розмірі 230 499/двісті тридцять тисяч чотириста дев`яносто дев`ять/грн 33 коп. та 3% річних у сумі 3 743/три тисячі сімсот сорок три/грн 34 коп. та витрати зі сплати судового збору у розмірі 3 513/три тисячі п`ятсот тринадцять/грн 64 коп.

3. Зобов`язати Фермерське господарство "Прищепа" (67731, Одеська обл., Білгород-Дністровський р-н, с. Удобне, вул. Комсомольська, буд. 17; ) повернути Маяківській сільській раді Одеського району Одеської області (67654, Одеська область, Одеський район, село Маяки, вулиця Богачова, буд. 99; ) майно - комплекс будівель та споруд №5, який розташований за адресою: Одеська область, Білгород-Дністровський район, Маяківська сільська рада.

4. Стягнути з Фермерського господарства "Прищепа" (67731, Одеська обл., Білгород-Дністровський р-н, с. Удобне, вул. Комсомольська, буд. 17; ) на користь держави до Державного бюджету України (Отримувач коштів: ГУК в Од.обл./Приморський р-н/22030101; Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37607526; Банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.); Рахунок отримувача: UA3015758; Код класифікації доходів бюджету: 22030101) судовий збір у розмірі 1921/одна тисяча дев`ятсот двадцять одна/грн 00 коп.

Рішення суду набирає законної сили в порядку ст. 241 ГПК України та підлягає оскарженню до Південно-західного апеляційного господарського суду в порядку ст.256 ГПК України.

Повне рішення складено 30 жовтня 2023 року.

Суддя Ю.М. Невінгловська