ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

01 листопада 2023 року Черкаси справа №925/1464/23

Господарський суд Черкаської області у складі судді Спаських Н.М., розглянувши матеріали заяви (вх. суду № 17676/23 від 26.10.2023) за позовом товариства з обмеженою відповідальністю "Понтем.УА" (м. Київ) до товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельне підприємство "ПБК-Регіонбуд" (м. Черкаси) про стягнення 365 767,70 грн.

ВСТАНОВИВ:

Заявлено позов про стягнення 365 767,70 грн. з яких: 329 400,00 грн., основний борг як повернення попередньої оплати, 3 427,70 грн. як 3 % річних, 32940,00 грн. як 10 % від невикористаної попередньої оплати на підставі договору № 17/05/23 проектно-підрядних робіт з встановлення вентиляційних систем від 17.05.2023, укладеного між сторонами у справі.

Ухвалою від 27.10.2023 позовну заяву залишено без руху та зобов`язано позивача зареєструвати свій електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), про що повідомити суд.

01.11.2023 від позивача, із дотриманням встановленого судом строку, надійшла заява про усунення недоліків з доказами реєстрації електронного кабінету.

Позовна заява відповідає вимогам, встановленим статтею 162 ГПК України, підстави для залишення її без руху, повернення або відмови у відкритті провадження у справі, передбачені статтями 174-175 ГПК України, відсутні.

Справу слід розглядати за правилами спрощеного позовного провадження на підставі ч. 1 ст. 249 ГПК України, виходячи з такого:

У відповідності до ч. 5 ст. 12, ч. 1 ст. 247 ГПК України, у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи, в яких ціна позову не перевищує 100 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що вираховується станом на 01 січня календарного року, в якому подається позовна заява (168 400 на 2023 рік) або справи незначної складності, які визнані судом малозначними з ціною позову менше 500 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1 342 000,00 грн. на 2023 рік).

Проаналізувавши позовні вимоги та доводи позивача на їх обґрунтування, суд вважає, що справу можна визнати малозначною, враховуючи ціну позову, нескладні розрахунки, розгляд справи не становить значний суспільний інтерес.

Суд за власною ініціативою вирішує розгляд справи проводити з повідомленням (викликом) сторін (ч. 5 ст. 252 ГПК) для дотримання їх процесуальних прав.

Одночасно позивачем подано заяву № 313 від 25.10.2023 про вжиття запобіжних заходів та забезпечення позову, в якій просить суд накласти арешт на:

- будь-яке рухоме чи нерухоме майно відповідача, без можливості його відчуження;

- грошові суми, які обліковуються на розрахункових рахунках, що належать товариству з обмеженою відповідальністю "ПБК-Регіонбуд";

- на р/р НОМЕР_1 в ПуАТ "КБ "Акордбанк", який належить товариству з обмеженою відповідальністю "ПБК-Регіонбуд".

Накладення арешту позивач просить здійснити у розмірі ціни позову - 365 767,70 грн. та судового збору - 5 486,52 грн.

Дана заява обґрунтована тим, що відповідач ухиляється від виконання своїх обов`язків, передбачених договором, спірні кошти попередньої оплати не повернув, не має нерухомого майна, має незначний розмір статутного капіталу і невжиття заходів забезпечення позову, на думку позивача, може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення господарського суду, якщо позов буде задоволено.

02.11.2023 від позивача надійшло доповнення до заяви № 313 від 25.10.2023 про вжиття запобіжних заходів та забезпечення позову в якому додатково вказані розрахункові рахунки, які належать ТОВ "Будівельне підприємство "ПБК-Регіонбуд", а саме:

- р/р НОМЕР_2 в АБ "Укргазбанк" МФО 320478;

- р/р НОМЕР_3 в АТ "ПУМБ" МФО 334851;

- р/р НОМЕР_1 в ПуАТ "КБ "Акордбанк" МФО 380634.

Відповідно до ч.1 ст. 138 ГПК України, заява про забезпечення позову подається: 1) до подання позовної заяви - за правилами підсудності, встановленими цим Кодексом для відповідного позову, або до суду за місцезнаходженням предмета спору - якщо суд, до підсудності якого відноситься справа, визначити неможливо; 2) одночасно з пред`явленням позову - до суду, до якого подається позовна заява, за правилами підсудності, встановленими цим Кодексом; 3) після відкриття провадження у справі - до суду, у провадженні якого перебуває справа.

Відповідно до ч. 1 ст. 140 ГПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи.

Згідно із ч.6 ст.140 ГПК України, про забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову суд постановляє ухвалу.

Відповідно до ст. 136 ГПК України, господарський суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 137 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Забезпечення позову є засобом, спрямованим на запобігання можливим порушенням майнових прав чи охоронюваних законом інтересів юридичної або фізичної особи, що полягає у вжитті заходів, за допомогою яких у подальшому гарантується виконання судових актів. Забезпечення позову застосовується як гарантія задоволення законних вимог позивача.

Відповідно до роз`яснень Пленуму Вищого господарського суду України "Про деякі питання практики застосування заходів до забезпечення позову" від 26.12.2011р. №16 у вирішенні питання про забезпечення позову господарський суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення господарського суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Суд також враховує положення пункту 3 постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 26.12.2011 р. №16 про адекватність заходу до забезпечення позову. Згідно з цим пунктом постанови, адекватність заходу до забезпечення позову, що застосовується господарським судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється господарським судом, зокрема, з урахуванням співвідношення прав (інтересу), про захист яких просить заявник, з вартістю майна, на яке вимагається накладення арешту, або майнових наслідків заборони відповідачеві вчиняти певні дії.

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову. Про такі обставини може свідчити вчинення відповідачем дій, спрямованих на ухилення від виконання зобов`язання після пред`явлення вимоги чи подання позову до суду (реалізація майна чи підготовчі дії до його реалізації, витрачання коштів не для здійснення розрахунків з позивачем, укладення договорів поруки чи застави за наявності невиконаного спірного зобов`язання тощо).

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 137 ГПК України позов забезпечується накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачу і знаходяться у нього чи в інших осіб.

За змістом цієї норми під час розгляду заяви про застосування такого заходу забезпечення позову як накладення арешту на майно суд має виходити із того, що цей захід забезпечення обмежує право особи користуватися та розпоряджатися грошовими коштами або майном, тому може застосуватись у справі, в якій заявлено майнову вимогу, а спір вирішується про визнання права (інше речове право) на майно, витребування (передачу) майна, грошових коштів або про стягнення грошових коштів. Сума підданих арешту грошових коштів обмежується розміром позову та можливими судовими витратами, а арешт майна зазвичай безпосередньо має стосуватися майна, належного до предмета спору.

Такі правові висновки викладені у постановах Верховного Суду від 15.01.2019 у справі № 915/870/18, від 05.09.2019 у справі № 911/527/19 та від 14.02.2020 у справі № 916/2278/19.

Позивач обґрунтовує необхідність забезпечення позову одночасним накладенням арешту на грошові кошти та на майно відповідача тими обставинами, що відповідач ухиляється від виконання умов договору та повернення коштів передоплати. Розмір статутного капіталу у відповідача (за даними позивача) становить лише 500,00 грн. Цієї суми не достатньо для покриття спірної заборгованості що створює додаткові ризики невиконання рішення. У власності відповідача не рахується ніяке нерухоме майно.

Позивачем не надано ніяких доказів вчинення відповідачем умисних дій, спрямованих на розпорядження власним майном та коштами з метою ухилення від розрахунків із відповідачем. Самі по собі факти недостатності статутного капіталу для розрахунку із позивачем, відсутність нерухомого майна, можливість у відповідача розпорядження коштами на користь інших осіб, а не для розрахунків з позивачем, не є достатньою підставою для забезпечення позову.

По суті подана позивачем заява ґрунтується лише на припущеннях щодо можливого ухилення відповідача від виконання рішення суду, без підтвердження цього відповідними доказами.

З цих підстав слід відмовити у задоволенні заяви позивача про вжиття заходів забезпечення позову, що не позбавляє позивача права повторного звернення з такою ж заявою.

Керуючись ст. 136, 137, 140, ч. 2 ст. 2, 250, 252 ГПК України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Відкрити провадження у справі.

2. Справу розглядати за правилами спрощеного позовного провадження.

Відмовити товариству з обмеженою відповідальністю "Понтем.УА" у задоволенні заяви № 313 від 25.10.2023 про вжиття запобіжних заходів та забезпечення позову у справі №925/1464/23

3. Перше судове засідання у справі призначити на 11:00 год. 04 грудня 2023.

4. Встановити відповідачу строк для надіслання (надання) господарському суду заперечення проти розгляду справи в порядку спрощеного провадження, проти територіальної юрисдикції (підсудності) спору, проти належності відповідача -- до 11:00 год. 04 грудня 2023.

Відзив відповідачем подається протягом 15 днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі (ч.1 ст. 251 ГПК). Відповідач, завчасно направте свій відзив позивачу.

Позивач має право подати до суду та відповідачу відповідь на відзив, а відповідач - свої заперечення до 04 грудня 2023 року, ознайомившись із відзивом та відповіддю на відзив, зокрема, за матеріалами справи.

5. Веб-адреса сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію по справі, що розглядається: http://court.gov.ua/fair/.

6. Роз`яснити сторонам, що за загальним правилом, в силу положень п. 2 ч. 2 ст. 202 ГПК України неявка в судове засідання учасника справи без повідомлення про причини неявки не є підставою для відкладення засідання.

7. Повідомити сторони про час і дату призначення засідання у справі. Явку в засідання представників сторін визнати не обов`язковою.

8. Копію ухвали надіслати учасникам справи.

9. Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та оскарженню не підлягає.

Оголошення про виклик в засідання відповідача - товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельне підприємство "ПБК-Регіонбуд", розмістити на офіційній сторінці господарського суду Черкаської області веб-порталу судової влади України.

Суддя Н.М. Спаських