РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17.10.2023Справа № 910/8297/23

Господарський суд міста Києва у складі судді Картавцевої Ю.В., за участю секретаря судового засідання Негоди І.А., розглянувши матеріали господарської справи

за позовом ІНФОРМАЦІЯ_1

до ІНФОРМАЦІЯ_2

про внесення змін до контракту

Представники:

від позивача: ОСОБА_1, ОСОБА_2

від відповідача: ОСОБА_3

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

ІНФОРМАЦІЯ_1 звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до ІНФОРМАЦІЯ_2 про внесення змін до контракту.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач зазначає, що він, керуючись постановою Кабінету Міністрів України № 335, приписами ст. 651 Цивільного кодексу України та ст. 188 Господарського кодексу України, звернувся до відповідача з листом щодо перегляду вартості робіт за Державним контрактом ІНФОРМАЦІЯ_3 з наданням підтверджуючих документів щодо причин зростання вартості та проектом додаткової угоди до контракту щодо встановлення нової вартості робіт. Однак, згоди щодо внесення змін до контракту в частині вартості робіт сторони не досягли. З огляду на викладене, позивач просить суд внести зміни до Державного контракту ІНФОРМАЦІЯ_3 визначивши пункт 2.2. контракту в новій редакції.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 31.05.2023 позовну заяву ІНФОРМАЦІЯ_1 залишено без руху.

08.06.2023 через відділ діловодства суду надійшла заява про усунення недоліків.

За змістом ст. 176 ГПК України, за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження позовної заяви або заяви про усунення недоліків, поданої в порядку, передбаченому статтею 174 цього Кодексу.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 13.06.2023 суд ухвалив: прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у справі; справу розглядати за правилами загального позовного провадження; підготовче засідання призначити на 11.07.2023.

30.06.2023 через відділ діловодства суду від відповідача надійшов відзив на позовну заяву.

04.07.2023 через відділ діловодства суду від позивача надійшла заява про зміну предмета позову.

Відповідно до ч.3 ст. 46 ГПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Зважаючи на волевиявлення позивача, оскільки, позивачем змінюється лише предмет позову та не змінюються підстави, враховуючи, що заяву подано в межах строку, визначеного ст. 46 ГПК України, судом прийнято вказану заяву до розгляду.

У підготовче судове засідання 11.07.2023 прибув представник відповідача, представники позивача у підготовче засідання не прибули.

Представник відповідача просив оголосити перерву в підготовчому засіданні з метою ознайомлення з матеріалами справи.

Відповідно до ст. 177 ГПК України підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. У виняткових випадках для належної підготовки справи для розгляду по суті цей строк може бути продовжений не більше ніж на тридцять днів за клопотанням однієї із сторін або з ініціативи суду.

З метою належної підготовки справи для розгляду у підготовчому засіданні 11.07.2023 судом продовжено строк підготовчого провадження на 30 днів та оголошено перерву до 08.08.2023.

25.07.2023 через відділ діловодства суду від позивача надійшла відповідь на відзив на позовну заяву.

28.07.2023 через відділ діловодства суду від відповідача надійшли заперечення на відповідь на відзив на позовну заяву.

У підготовче судове засідання 08.08.2023 прибули представники сторін.

У підготовчому засіданні 08.08.2023 судом з`ясовано, що в процесі підготовчого провадження у даній справі вчинені всі необхідні дії передбачені ч. 2 ст. 182 ГПК України.

Згідно з п. 3 ч. 2 ст. 185 ГПК України за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Відповідно до п. 18 ч. 2 ст. 182 ГПК України у підготовчому засіданні суд призначає справу до розгляду по суті, визначає дату, час і місце проведення судового засідання (декількох судових засідань - у разі складності справи) для розгляду справи по суті.

За наслідками підготовчого засідання судом закрито підготовче провадження у справі, призначено справу до судового розгляду по суті на 26.09.2023.

26.09.2023 через відділ діловодства суду від відповідача надійшли пояснення.

У судове засідання 26.09.2023 прибули представники сторін.

У судовому засіданні судом оголошено перерву до 17.10.2023.

У судове засідання 17.10.2023 прибули представники сторін.

Представники позивача просили суд задовольнити позовні вимоги, представник відповідача заперечив проти задоволення позовних вимог та просив суд відмовити у позові.

У судовому засіданні 17.10.2023 проголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши пояснення представників сторін та дослідивши докази, суд

ВСТАНОВИВ:

Між ІНФОРМАЦІЯ_1 (виконавець, позивач) та ІНФОРМАЦІЯ_2 (замовник, відповідач) укладено Державний контракт на проведення робіт з модернізації та ремонту ІНФОРМАЦІЯ_4 (Контракт), відповідно до п. 1.1. якого Виконавець зобов`язується виконати роботи і поставити Замовнику з дотриманням вимог законодавства товари, в обсягах та у строки, що зазначені у Календарному плані виконання робіт (поставки товарів) згідно з додатком 1 до Контракту (далі - Календарний план) що постачається з метою забезпечення відсічі і стримування збройної агресії російської федерації, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальної цілісності, обмеження конституційних прав і свобод людини, а Замовник - прийняти через НОМЕР_1 військове представництво ІНФОРМАЦІЯ_2 (далі - представництво Замовника) та Вантажоодержувача, зазначеного у окремих письмових вказівках Замовника, та оплатити такий товар.

Підставою для укладення Контракту є Закон України "Про оборонні закупівлі", Указ Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затверджений Законом України від 24.02.2022 № 2102-ІХ (зі змінами, внесеними Указом Президента України від 14.03.2022 № 133/2022, затвердженого Законом України від 15.03.2022 № 2119-ІХ, Указом Президента України від 18.04.2022 № 259/2022, затвердженого Законом України від 21.04.2022 № 2212-ІХ та Указом Президента України від 17.05.2022 № 341/2022, затвердженого Законом України від 22.05.2022 № 2263-ІХ), Указ Президента України від 24.02.2022№ 65/2022, "Про загальну мобілізацію" затверджений Законом України від 03.03.2022 № 2105-ІХ, Указ Президента України від 24.02.2022 № 66/2022 "Про використання Збройних Сил України та інших військових формувань", схвалений Законом України від 03.03.2022 № 2106-ІХ та постанова Кабінету Міністрів від 28 лютого 2022 № 169 "Деякі питання здійснення оборонних та публічних закупівель товарів, робіт і послуг в умовах воєнного стану" (зі змінами), а також План закупівель озброєння, військової та спеціальної техніки, ракет та боєприпасів на воєнний стан для забезпечення першочергових потреб, затверджений ІНФОРМАЦІЯ_2 05.03.2022 №3242/з (зі змінами) (далі - План), лист Виконавця від 22.06.2022 №206/150 (вх. Від 23.06.2022 №6949). (п. 1.2. Контракту).

Відповідно до п.2.1. Контракту в редакції Додаткової угоди №1 від 16.11.2022 вартість (ціна) робіт за цим Контрактом на момент його підписання зафіксована Сторонами в Календарному плані (Додаток 1 до цього Контракту) на підставі калькуляції витрат, сформованої виконавцем відповідно до вимог Постанови Кабінету Міністрів України від 20.03.2022 № 335 "Деякі питання здійснення оплати товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб сектору безпеки і оборони в умовах воєнного стану" (із змінами), що перевірена та погоджена (завізована) НОМЕР_1 військовим представництвом ІНФОРМАЦІЯ_2 (лист Виконавця від 22.06.2022 № 206/150) відповідно до вимог Положення про представництва державних замовників у сфері оборони на підприємствах, в установах і організаціях, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 21.10.2009 № 1107.

Сторони визнають, погоджують та підтверджують, що при визначенні вартості (ціни) робіт за цим Контрактом рівень прибутку в складі вартості (ціни) робіт (товару) визначено у розмірі 1 (одного) відсотка від витрат на придбання комплектувальних виробів (напівфабрикатів), робіт (послуг) в інших суб`єктів господарювання та 30 % від решти витрат у складі виробничої собівартості виконання робіт (товару).

Виконавець підтверджує, що під час розрахунку вартості робіт за цим Контрактом враховані всі податки та збори, загальновиробничі, адміністративні, операційні та інші витрати Виконавця, пов`язані з виконанням цього Контракту.

Сторони погоджуються, що відповідальність за правильність розрахунку, обґрунтованість витрат за статтями калькуляції несе Виконавець.

Згідно п.2.2. Контракту в редакції Додаткової угоди №1 від 16.11.2022, Додаткової угоди №2 від 18.01.2023 та Додаткової угоди №3 від 14.02.2023 вартість (ціна) робіт за цим Контрактом становить 355 547 580,00 грн. Податок на додану вартість 71 109 516,00 грн. Вартість (ціна) робіт за Контрактом з урахуванням податку на додану вартість складає 426 657 096,00 грн. Обсяг фінансування та бюджетні зобов`язання за загальним фондом КПКВ 2101150/1 у 2022 році складають - 301 377 628,00 грн. Обсяг фінансування та бюджетні зобов`язання за загальним фондом КПКВ 2101150/1 у 2023 році складають 125 279 468,00 грн. Вартість (ціна) робіт за пунктом 1, 2 Календарного плану (Додаток 1 до Контракту) перегляду у бік збільшення не підлягає.

У пункті 2.3. Контракту в редакції Додаткової угоди №1 від 16.11.2022 визначено, що сторони визнають та підтверджують, що вартість (ціна) робіт за цим Контрактом після його укладання не переглядається, окрім випадків прямо передбачених законодавством України.

Письмове звернення однієї із Сторін Контракту з обґрунтуванням підстав (з доданням підтверджуючих документів) для перегляду вартості робіт повинно бути отримане іншою Стороною Контракту у строк не пізніше ніж за 30 (тридцять) календарних днів до закінчення строку виконання робіт (поставки товару).

Істотні умови Контракту не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків визначених постановою Кабінету Міністрів України від 20.03.2022 № 335 "Деякі питання здійснення оплати товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб сектору безпеки і оборони в умовах воєнного стану" (зі змінами).

Згідно п.2.4. Контракту в редакції Додаткової угоди №1 від 16.11.2022 зміна вартості (ціни) робіт за цим Контрактом не допускається, якщо такі роботи повністю оплачено або коли Сторони повністю виконали свої зобов`язання, передбачені цим Контрактом.

Вартість (ціна) робіт за цим Контрактом не може бути змінена у бік збільшення щодо зобов`язань в частині: неналежного виконання Контракту з вини Виконавця; прострочення строків постачання товару з вини Виконавця; здійсненої попередньої оплати.

Відповідно до п.2.5. Контракту Сторони погодили та цим підтверджують, що у разі якщо фактичні витрати Виконавця на виконання Контракту будуть менші за витрати, на підставі яких Виконавцем сформована калькуляція витрат для встановлення вартості (ціни) товару на момент його підписання, Сторони на підставі сформованої Виконавцем за такими фактичними витратами калькуляції витрат здійснюють коригування вартості (ціни) робіт шляхом укладання додаткової угоди до цього Контракту. При цьому не пізніше ніж за 5 (п`ять) календарних днів до здачі виконаних робіт (товару) Виконавець здійснює уточнення калькуляції витрат на підставі фактичних своїх витрат та надає її Замовнику.

Під час розрахунку та встановлення вартості (ціни) робіт допускається здійснення перерозподілу витрат Виконавця за статтями калькуляції витрат відповідно до обґрунтованих фактичних витрат на виконання Контракту у разі, коли такий перерозподіл не призводить до перевищення вартості (ціни) робіт, встановленої на момент підписання цього Контракту.

Зміни до Контракту можуть бути внесені за взаємною згодою Сторін шляхом оформлення додаткової угоди до Контракту. Питання щодо внесення змін до Контракту може вирішуватися Сторонами не пізніше ніж за 7 календарних дні до закінчення його строку (п. 10.3. Контракту).

У п.3 Додатку 1 до ДУ 1 до державного контракту від ІНФОРМАЦІЯ_5 визначено, що обсяг вартості робіт без урахування ПДВ по 1 одиниці товару складає ІНФОРМАЦІЯ_6, проведення ремонту за технічним станом складає 27 905 165,00 грн, усього без ПДВ 88 886 895,00 грн, ПДВ - 17 777 379,00 грн, разом з ПДВ 106 664 274,00 грн, строк виконання робіт до 30.05.2023.

У п.4 Додатку 1 до ДУ 1 до державного контракту від ІНФОРМАЦІЯ_5 визначено, що обсяг вартості робіт без урахування ПДВ по 1 одиниці товару складає ІНФОРМАЦІЯ_6, проведення ремонту за технічним станом складає 27 905 165,00 грн, усього без ПДВ 88 886 895,00 грн, ПДВ - 17 777 379,00 грн, разом з ПДВ 106 664 274,00 грн, строк виконання робіт до 30.05.2023.

Судом встановлено, що 20.04.2023 листом вих. № 21/57 позивач звернувся до ІНФОРМАЦІЯ_2, а саме на адресу департаменту військово-технічної політики розвитку озброєння та військової техніки ІНФОРМАЦІЯ_2 щодо перегляду вартості робіт з наданням підтверджуючих документів щодо причин зростання вартості та проектом додаткової угоди до контракту щодо встановлення нової вартості робіт.

25.04.2023 року листом вих. № 403/4/1/5714 відповідач надіслав відповідь на адресу позивача та НОМЕР_1 Військового представництва ІНФОРМАЦІЯ_2 де просив врахувати, що департамент не заперечує проти врахування у фактичній ціні проведення робіт збільшення загальновиробничих витрат на 26,85 %, однак додаткову угоду не підписав та не повернув без розгляду.

Також, позивачем була складена калькуляція ціни на підставі фактично понесених витрат, яку було підписано начальником НОМЕР_1 Військового представництва ІНФОРМАЦІЯ_2 та начальником групи економічної роботи НОМЕР_1 Військового представництва, де визначено, що за фактичними витратами ціна робіт складає ІНФОРМАЦІЯ_17 грн. 00 коп., в тому числі ПДВ на загальну суму ІНФОРМАЦІЯ_15 грн. 00 коп. Калькуляція була направлена Відповідачу листом від 27.04.2023 року № 414/100-Ш.

Однак, як зазначає позивач, згоди щодо внесення змін до Контракту в частині зміни вартості робіт сторони не досягли, у зв`язку з чим ІНФОРМАЦІЯ_1 звернулось з позовом до суду.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач зазначає про наявність умов для внесення змін до Контракту, передбачених Постановою Кабінету Міністрів України від 20 березня 2022 року № 335, зокрема, таких як: зміна індексу споживчих цін та збільшення вартості за статтею загальновиробничі витрати у вигляді збільшення витрат на електроенергію. Крім того, позивач зазначає, що ним було понесено непередбачувані витрати внаслідок істотної зміни обставин, а саме: 1) передача протягом 2022 року на баланс ІНФОРМАЦІЯ_1 майна, у зв`язку з чим відбулося зростання статті витрат на утримання та експлуатацію устаткування, амортизація основних засобів у складі собівартості продукції; 2) ріст статтей калькуляції внаслідок обстрілів території підприємства ІНФОРМАЦІЯ_1 військовими збройних сил та інших військових формувань російської федерації з використанням ракетних систем, що призвело до необхідності передислокації окремих виробничих процесів, направлення окремих працівників у відрядження, переведення працівників на роботу в іншу місцевість у зв`язку з руйнацією виробничих приміщень, збільшення витрат на транспортування та пакування техніки, зростання витрат на заробітну плату.

З огляду на викладене (з урахування заяви про зміну предмета позову) позивач просить суд внести зміни до Державного контракту ІНФОРМАЦІЯ_3 року визначивши пункт 2.2. контракту в наступній редакції:

" 1. " 2.2. Вартість ( ціна) робіт за цим Контрактом становить 360 186 310,00 грн.

Податок на додану вартість 72 037 262,00 грн.

Вартість ( ціна) робіт за цим Контрактом з урахуванням податку на додану вартість 432 223 572,00 грн.

Обсяг фінансування та бюджетні зобов`язання за загальним фондом КПКВ 2101150/1 у 2022 році складають -300 377 628,00 грн.

Обсяг фінансування та бюджетні зобов`язання за загальним фондом КПКВ 2101150/1 у 2023 році складають - 130 845 944,00 грн".

2. Внести зміни до календарного плану Державного контракту ІНФОРМАЦІЯ_3 року в редакції додаткової угоди №1 за пунктом 3 підпунктом 3.1. в рядку "Вартість (ціна) робіт (товару) грн" цифри " ІНФОРМАЦІЯ_8" замінити цифрами " ІНФОРМАЦІЯ_9", а цифри " ІНФОРМАЦІЯ_10" замінити цифрами " ІНФОРМАЦІЯ_11".

3. Внести зміни до календарного плану Державного контракту ІНФОРМАЦІЯ_7 редакції додаткової угоди №1 за пунктом 3 строка " Усього без ПДВ" цифри " ІНФОРМАЦІЯ_12" замінити цифрами " ІНФОРМАЦІЯ_13", строка "ПДВ" цифри" " ІНФОРМАЦІЯ_14" замінити цифрами " ІНФОРМАЦІЯ_15", строка "Разом з ПДВ" цифри " ІНФОРМАЦІЯ_16" замінити цифрами " ІНФОРМАЦІЯ_17";

4. Внести зміни до календарного плану Державного контракту ІНФОРМАЦІЯ_3 року редакції додаткової угоди №1 за пунктом 4 підпунктом 4.1. в рядку "Вартість (ціна) робіт (товару) грн." цифри " ІНФОРМАЦІЯ_20" замінити цифрами " ІНФОРМАЦІЯ_22", а цифри " ІНФОРМАЦІЯ_10" замінити цифрами " ІНФОРМАЦІЯ_23";

5. Внести зміни до календарного плану Державного контракту ІНФОРМАЦІЯ_7 редакції додаткової угоди №1 за пунктом 4 строка "Усього без ПДВ" цифри " ІНФОРМАЦІЯ_12" замінити цифрами " ІНФОРМАЦІЯ_21", строка "ПДВ" цифри" " ІНФОРМАЦІЯ_14" замінити цифрами " ІНФОРМАЦІЯ_18", строка "Разом з ПДВ" цифри " ІНФОРМАЦІЯ_16" замінити цифрами " ІНФОРМАЦІЯ_19"".

Відповідач заперечує проти задоволення позовних вимог виходячи з наступного: зміна істотної умови вже виконаного контракту, суперечить ст. 632 ЦК України; контракт був заключений в липні 2022 року, тобто після початку війни та перших обстрілів, а, відтак, позивач міг передбачити можливість обстрілів з боку російської федерації; з 2020 року мінімальна заробітна плата підіймалась двічі на рік, а отже дана обставина є передбачуваною для позивача; позивач не надав доказів того, що ним при всій турботливості та обачності вживались усі заходи щодо усунення ризиків для належного виконання контракту; ризики при підприємницькій діяльності несе сам суб`єкт господарювання, а відповідно нерентабельність та неприбутковість підприємства стосується виключно діяльності самого підприємства, в зв`язку з чим, наведені ризики не можуть бути ризиками іншої сторони, оскільки в протилежному випадку порушується принцип збалансованості інтересів сторін; законодавством та договором встановлено, що ризики зміни обставин несе саме позивач.

Оцінюючи подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, суд вважає, що вимоги позивача не підлягають задоволенню з наступних підстав.

Пунктом 1 частини 2 статті 11 ЦК України передбачено, що однією з підстав виникнення цивільних прав та обов`язків є договори та інші правочини.

Договір є обов`язковим для виконання сторонами (стаття 629 ЦК України).

Статтею 526 ЦК України встановлено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Згідно з частиною першою статті 626 Цивільного кодексу України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав і обов`язків.

Сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості (частина перша статті 627 Цивільного кодексу України).

Відповідно до частини 1 статті 649 ЦК України розбіжності, що виникли між сторонами при укладенні договору на підставі правового акта органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування та в інших випадках, встановлених законом, вирішуються судом.

Укладення сторонами договору за державним замовленням (державного контракту) здійснюється в порядку, передбаченому статтею 181 цього Кодексу, з урахуванням особливостей, передбачених законодавством. Державний контракт укладається шляхом підписання сторонами єдиного документа (частина 3 статті 183 ГК України).

Пунктом 25 статті 1 Закону України "Про публічні закупівлі" визначено, що публічна закупівля - це придбання замовником товарів, робіт і послуг у порядку, встановленому цим Законом.

Згідно з пунктом 6 статті 1 Закону України "Про публічні закупівлі" договір про закупівлю - господарський договір, що укладається між замовником і учасником за результатами проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі та передбачає платне надання послуг, виконання робіт або придбання товару.

Частиною 1 статті 187 ГК України визначено, що спори, які виникають при укладанні господарських договорів за державним замовленням, або договорів, укладення яких є обов`язковим на підставі закону та в інших випадках, встановлених законом, розглядаються судом.

За змістом статті 188 ГК України зміна та розірвання господарських договорів в односторонньому порядку не допускаються, якщо інше не передбачено законом або договором. Сторона договору, яка вважає за необхідне змінити або розірвати договір, повинна надіслати пропозиції про це другій стороні за договором. Сторона договору, яка одержала пропозицію про зміну чи розірвання договору, у двадцятиденний строк після одержання пропозиції повідомляє другу сторону про результати її розгляду. У разі якщо сторони не досягли згоди щодо зміни (розірвання) договору або у разі неодержання відповіді у встановлений строк з урахуванням часу поштового обігу, заінтересована сторона має право передати спір на вирішення суду.

Згідно з ч. 5 ст. 41 Закону України "Про публічні закупівлі" істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків:

1) зменшення обсягів закупівлі, зокрема з урахуванням фактичного обсягу видатків замовника;

2) збільшення ціни за одиницю товару до 10 відсотків пропорційно збільшенню ціни такого товару на ринку у разі коливання ціни такого товару на ринку за умови, що така зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю, - не частіше ніж один раз на 90 днів з моменту підписання договору про закупівлю/внесення змін до такого договору щодо збільшення ціни за одиницю товару. Обмеження щодо строків зміни ціни за одиницю товару не застосовується у випадках зміни умов договору про закупівлю бензину та дизельного пального, природного газу та електричної енергії;

3) покращення якості предмета закупівлі, за умови що таке покращення не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю;

4) продовження строку дії договору про закупівлю та строку виконання зобов`язань щодо передачі товару, виконання робіт, надання послуг у разі виникнення документально підтверджених об`єктивних обставин, що спричинили таке продовження, у тому числі обставин непереборної сили, затримки фінансування витрат замовника, за умови що такі зміни не призведуть до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю;

5) погодження зміни ціни в договорі про закупівлю в бік зменшення (без зміни кількості (обсягу) та якості товарів, робіт і послуг), у тому числі у разі коливання ціни товару на ринку;

6) зміни ціни в договорі про закупівлю у зв`язку зі зміною ставок податків і зборів та/або зміною умов щодо надання пільг з оподаткування - пропорційно до зміни таких ставок та/або пільг з оподаткування;

7) зміни встановленого згідно із законодавством органами державної статистики індексу споживчих цін, зміни курсу іноземної валюти, зміни біржових котирувань або показників Platts, ARGUS регульованих цін (тарифів) і нормативів, що застосовуються в договорі про закупівлю, у разі встановлення в договорі про закупівлю порядку зміни ціни;

8) зміни умов у зв`язку із застосуванням положень частини шостої цієї статті.

У зв`язку з необхідністю забезпечення потреб оборони під час дії правового режиму воєнного стану в Україні або в окремих її місцевостях можуть бути змінені істотні умови договору про закупівлю (після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі) замовником, визначеним у Законі України "Про оборонні закупівлі", а саме: обсяг закупівлі, сума договору, строк дії договору та виконання зобов`язань щодо передання товару, виконання робіт, надання послуг.

Відповідно до п. 1 ст. 12-1 Закону України "Про правовий режим воєнного стану" Кабінет Міністрів України в разі введення воєнного стану в Україні або окремих її місцевостях, поряд з іншими повноваженнями, визначає особливості здійснення оборонних та публічних закупівель із забезпеченням захищеності державних замовників і замовників від воєнних загроз.

Відповідно до пункту 1 Постанови Кабінету Міністрів України від 20 березня 2022 року № 335 "Деякі питання здійснення оплати товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб сектору безпеки і оборони в умовах воєнного стану" (далі - Постанова № 335 у редакції Постанови № 284 від 30.03.2023) на період воєнного стану ціна на постачання товарів, виконання робіт та надання послуг для забезпечення потреб сектору безпеки і оборони, а також інших товарів, робіт і послуг для гарантованого забезпечення потреб безпеки і оборони України визначається на підставі калькуляції витрат, сформованої виконавцем державного контракту (договору). При цьому під час розрахунку ціни враховуються всі податки та збори, загальновиробничі, адміністративні, операційні та інші витрати виконавця, пов`язані з виготовленням товарів, виконанням робіт та наданням послуг.

Істотні умови державного контракту (договору) не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім, зокрема, випадків зміни встановленого згідно із законодавством органами державної статистики індексу споживчих цін, зміни курсу іноземної валюти, зміни біржових котирувань або показників Platts, ARGUS, регульованих цін (тарифів), нормативів, середньозважених цін на електроенергію на ринку "на добу наперед", що застосовуються в державному контракті (договорі).

Відмова від відшкодування витрат виконавця у складі ціни товарів (робіт, послуг), обґрунтованих технічною, технологічною документацією та обліковою політикою виконавця, не допускається.

Відповідальність за неправильність розрахунку, необґрунтованість витрат за статтями калькуляції витрат несе виконавець державного контракту (договору).

Ціна державного контракту (договору) не може бути змінена у бік збільшення щодо зобов`язань в частині: неналежного виконання державного контракту (договору) з вини виконавця; прострочення строків постачання товарів (виконання робіт, надання послуг) з вини виконавця; здійсненої попередньої оплати.

Постановою Кабінету Міністрів України від 18.07.2023 № 736 "Про внесення змін до постанови Кабінету Міністрів України від 11 листопада 2022 р. № 1275 та визнання такими, що втратили чинність, деяких постанов Кабінету Міністрів України" у пункті 2 установлено, що: 1) оборонні закупівлі, розпочаті до набрання чинності цією постановою, завершуються в порядку та на умовах, що діяли до набрання чинності цією постановою; 2) у складі вартості (ціни), визначеної у державних контрактах (договорах) на постачання товарів, виконання робіт та надання послуг для забезпечення потреб сектору безпеки і оборони, а також інших товарів, робіт і послуг для гарантованого забезпечення потреб безпеки і оборони України, враховуються всі податки та збори, загальновиробничі, адміністративні, операційні та інші витрати виконавця, пов`язані з виготовленням товарів, виконанням робіт та наданням послуг, а також прибуток (постачальницька винагорода) виконавця.

Одночасно, вказаною постановою затверджено Перелік постанов Кабінету Міністрів України, що втратили чинність, а саме: постанова Кабінету Міністрів України від 30 березня 2023 року № 284 "Про внесення зміни до пункту 1 постанови Кабінету Міністрів України від 20 березня 2022 р. № 335".

Так, позивач наголошує, що під час розрахунку вартості робіт за Контрактом, він не міг передбачити зміни в статтях калькуляції, що відбудуться під час строку виконання зобов`язань за таким контрактом, зокрема, зміну індексу споживчих цін та зміну регульованих цін (тарифів). Крім того, під час виконання Контракту відбулася істотна зміна обставин, через яку позивачем було понесено непередбачувані витрати, зокрема, така істотна зміна полягає у збільшенні статті амортизації основних засобів у складі собівартості продукції та рості статей калькуляції внаслідок обстрілів території підприємства.

Суд зазначає, що як Законом України "Про публічні закупівлі", так і Постановою № 335 передбачено випадки за наявності яких сторони можуть (а не зобов`язані) внести зміни до державного контракту (договору), при цьому, як було зазначено вище, зміна ціни в державному контракті (договорі), зокрема, можлива у випадку зміни встановленого згідно із законодавством органами державної статистики індексу споживчих цін, зміни курсу іноземної валюти, зміни біржових котирувань або показників Platts, ARGUS, регульованих цін (тарифів), нормативів, середньозважених цін на електроенергію на ринку "на добу наперед", що застосовуються в державному контракті (договорі) та у разі встановлення в договорі про закупівлю порядку зміни ціни.

Так, предметом Контракту є виконання робіт та поставка Замовнику товарів, в обсягах та у строки, що зазначені у Календарному плані виконання робіт (поставки товарів) згідно з додатком 1 до Контракту. Згідно з п.2.2. Контракту в редакції Додаткової угоди №1 від 16.11.2022 вартість (ціна) робіт за цим Контрактом становить 355 547 580,00 грн.

При цьому, порядок зміни ціни у Контракті не встановлений.

Тобто, зважаючи на умови Контракту, вказані позивачем підстави для внесення змін до укладеного між ІНФОРМАЦІЯ_1 та ІНФОРМАЦІЯ_2 Контракту, не підпадають під перелік, визначений Законом України "Про публічні закупівлі" та Постановою № 335.

Утім, відповідно до частини 1 статті 652 ЦК України у разі істотної зміни обставин, якими сторони керувалися при укладенні договору, договір може бути змінений або розірваний за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або не випливає із суті зобов`язання. Зміна обставин є істотною, якщо вони змінилися настільки, що, якби сторони могли це передбачити, вони не уклали б договір або уклали б його на інших умовах.

Якщо сторони не досягли згоди щодо приведення договору у відповідність з обставинами, які істотно змінились, або щодо його розірвання, договір може бути розірваний, а з підстав, встановлених частиною четвертою цієї статті, - змінений за рішенням суду на вимогу заінтересованої сторони за наявності одночасно таких умов: 1) в момент укладення договору сторони виходили з того, що така зміна обставин не настане; 2) зміна обставин зумовлена причинами, які заінтересована сторона не могла усунути після їх виникнення при всій турботливості та обачності, які від неї вимагалися; 3) виконання договору порушило б співвідношення майнових інтересів сторін і позбавило б заінтересовану сторону того, на що вона розраховувала при укладенні договору; 4) із суті договору або звичаїв ділового обороту не випливає, що ризик зміни обставин несе заінтересована сторона (частина 2 статті 652 ЦК України).

Частиною 4 статті 652 ЦК України визначено, що зміна договору у зв`язку з істотною зміною обставин допускається за рішенням суду у виняткових випадках, коли розірвання договору суперечить суспільним інтересам або потягне для сторін шкоду, яка значно перевищує затрати, необхідні для виконання договору на умовах, змінених судом.

Аналіз статті 652 Цивільного кодексу України свідчить про те, що закон пов`язує можливість внесення змін до договору не з наявністю істотної зміни обставин, а безпосередньо з наявністю одночасно чотирьох умов, визначених частиною другою статті 652 Цивільного кодексу України, при істотній зміні обставин.

Зміна договору у зв`язку з істотною зміною обставин в судовому порядку, як і розірвання договору з цих підстав, виходячи з принципу свободи договору, є заходами, що застосовуються за наявності підтвердження дійсної істотної зміни обставин, з яких виходили сторони, укладаючи цей правочин.

Істотна зміна обставин, у свою чергу, є оціночною категорією, яка полягає у зміні договірного зобов`язання таким чином, що його виконання для однієї зі сторін договору стає більш обтяженим, ускладненим чим суттєво змінюється рівновага договірних стосунків.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Великої Палати Верховного Суду від 02.07.2019 у справі № 910/15484/17.

При укладенні договору та визначенні його умов сторони повинні розумно оцінювати ті обставини, при яких він буде виконуватися. Інтереси сторін можуть порушуватися будь-якою зміною обставин, що виникають у ході виконання договору, проте лише істотна зміна обставин визнається підставою для вимоги про зміну договору. Зміна обставин вважається істотною тільки тоді, якщо вони змінилися настільки, що якби сторони могли це передбачити, вони б не уклали договір або уклали б його на інших умовах.

Разом із цим, суд вважає не доведеною позивачем наявність підстав для внесення до Контракту змін за рішенням суду, зважаючи на наступне.

Так, відповідно до статей 42, 44 ГК України підприємництво - це самостійна, ініціативна, систематична, на власний ризик господарська діяльність, що здійснюється суб`єктами господарювання (підприємцями) з метою досягнення економічних і соціальних результатів та одержання прибутку. Підприємництво здійснюється, зокрема, на основі принципів комерційного розрахунку та власного комерційного ризику.

У разі здійснення підприємницької діяльності особа має усвідомлювати, що така господарська діяльність здійснюється нею на власний ризик, особа має здійснювати власний комерційний розрахунок щодо наслідків здійснення відповідних дій, самостійно розраховувати ризики настання несприятливих наслідків в результаті тих чи інших її дій та самостійно приймати рішення про вчинення (чи утриматись від) таких дій.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 02.07.2019 у справі № 910/15484/17, а також у постанові Верховного Суду від 13.11.2018 у справі №910/2376/18.

Суд зазначає, що такі обставини як наявність або відсутність економічного ефекту від укладених в ході підприємницької діяльності договорів та зростання договірних зобов`язань суб`єкта підприємницької діяльності, що спричиняють виникнення додаткових витрат є комерційним ризиком.

При цьому, ризики при підприємницькій діяльності несе сам суб`єкт господарювання, а відповідно нерентабельність та неприбутковість підприємства стосується виключно діяльності самого підприємства, в зв`язку з чим, наведені ризики не можуть бути ризиками іншої сторони, оскільки в протилежному випадку порушується принцип збалансованості інтересів сторін.

Як було зазначено вище, зміна обставин вважається істотною тільки тоді, якщо вони змінилися настільки, що якби сторони могли це передбачити, вони б не уклали договір або уклали б його на інших умовах.

Так, суд зазначає, що зміна індексу інфляції, збільшення вартості електроенергії та збільшення розміру заробітної плати не є тими обставинами, які сторони не могли передбачити укладаючи Контракт.

Комерційним ризиком, у тому числі, охоплюється знецінення гривні, адже інфляційні процеси є звичайними економічними явищами, які відбуваються безвідносно до перебування країни у воєнному стані, а тому суд виходить з того, що позивач мав проявити достатню обачність та врахувати можливі інфляційні ризики.

У свою чергу, знецінення гривні призвозить до збільшення рівня цін, зокрема, і на електроенергію.

Так само, зміна розміру заробітної плати є передбачуваною обставиною, оскільки, такі зміни відбуваються постійно з законодавчо визначеною періодичністю.

Щодо тверджень позивача про збільшення витрат підприємства на утримання, експлуатацію устаткування та амортизацію основних засобів, суд зазначає, що Контракт був укладений 01.07.2022, в той же час акти приймання основних фондів на баланс позивача, зокрема, датовані 02.07.2022, а затверджені 01.07.2022.

Більше того, з матеріалів справи вбачається, що 16.11.2022 сторонами було підписано Додаткову угоду № 1 до Контракту, якою зокрема, викладено пункти 2.1-2.6 Контракту, які регулюють вартість робіт та порядок розрахунків, у новій редакції. Додаткова угода № 1 до Контракту підписана сторонами та скріплена відтисками їх печаток без зауважень. Тобто, умови щодо ціни, які викладені у Додатковій угоді № 1 до Контракту були погоджені позивачем.

Щодо посилання на ракетні обстріли території підприємства ІНФОРМАЦІЯ_1 військовими збройних сил та інших військових формувань російської федерації з використанням ракетних систем, суд звертає увагу на наступне.

Так, у постанові Верховного Суду від 05.09.2019 у справі №910/1338/19 викладено правову позицію, відповідно до якої юридична особа здійснює свою господарську діяльність на власний ризик, тому, укладаючи договір, сторона повинна належним чином планувати можливість виконання зобов`язання на визначених сторонами умовах.

Указом Президента України №64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженого відповідним Законом України від 24.02.2022, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, в Україні із 24.02.2022 було введено воєнний стан.

Так, суд зазначає, що Контракт було укладено вже після введення на території України воєнного стану, відтак, позивач, укладаючи з відповідачем зазначений Контракт мав розумно оцінити таку обставину (введення воєнного стану) з урахуванням місцезнаходження підприємства та виду його діяльності.

При цьому, суд звертає увагу, що умови Контракту не містять положень про те, що ризики зміни обставин, зокрема, які спричиняють збільшення собівартості робіт несе відповідач.

Так, станом на момент укладення Контракту діяла редакція Постанови № 335, що передбачала покладення відповідальності за неправильність розрахунку, необґрунтованість витрат за статтями калькуляції витрат на виконавця державного контракту (договору), а також встановлювала визначення ціни на постачання товарів, виконання робіт та надання послуг на підставі калькуляції витрат, сформованої виконавцем державного контракту (договору) із урахуванням всіх податків та зборів, загальновиробничих, адміністративних, операційних та інших витрат виконавця, пов`язаних із виготовленням товарів, виконанням робіт та наданням послуг.

Отже, позивач на стадії укладення договору був обізнаний із порядком формування ціни та покладеною на нього відповідальністю за правильність розрахунків калькуляцій, однак вчинив вільне волевиявлення на укладення відповідного правочину на визначених умовах.

Таким чином, позивачем не обґрунтовано, що в момент укладення Контракту сторони виходили з того, що така зміна обставин про які зазначає позивач не настане; що зміна обставин зумовлена причинами, які заінтересована сторона не могла усунути після їх виникнення при всій турботливості та обачності, які від неї вимагалися; що виконання договору порушило б співвідношення майнових інтересів сторін і позбавило б заінтересовану сторону того, на що вона розраховувала при укладенні договору; що із суті договору або звичаїв ділового обороту не випливає, що ризик зміни обставин несе заінтересована сторона.

Відповідно до ст. 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

За приписами ст. 76, 77, 78, 79 Господарського процесуального кодексу України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Докази, одержані з порушенням закону, судом не приймаються. Достовірними є докази, створені (отримані) за відсутності впливу, спрямованого на формування хибного уявлення про обставини справи, які мають значення для справи. Наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

З огляду на викладене, суд прийшов до висновку, що позовні вимоги ІНФОРМАЦІЯ_1 до ІНФОРМАЦІЯ_2 про внесення змін до контракту, задоволенню не підлягають.

Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів сторін та їх відображення у судовому рішенні, суд спирається на висновки, яких дійшов Європейський суд з прав людини у рішенні від 18.07.2006 у справі "Проніна проти України", в якому Європейський суд з прав людини зазначив, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.

Поряд з цим, за змістом п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень та висновків Європейського суду з прав людини, викладених у рішеннях у справах "Трофимчук проти України", "Серявін та інші проти України" обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

З урахуванням наведеного, суд зазначає, що решта долучених до матеріалів справи доказів та доводів сторін була ретельно досліджена судом і наведених вище висновків стосовно відсутності підстав для задоволення позову не спростовує.

Відповідно до вимог ст. 129 Господарського процесуального кодексу України судові витрати позивача покладаються на позивача у зв`язку з відмовою в позові.

Керуючись ст. 74, 76-80, 129, 236, 237, 238, 240-242 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

У позові відмовити повністю.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складено: 27.10.2023

Суддя Ю.В. Картавцева