ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД МИКОЛАЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
======================================================================
УХВАЛА

про залишення заяви без розгляду

02 листопада 2023 року Справа № 915/1130/23

м. Миколаїв

Господарський суд Миколаївської області у складі судді Адаховської В.С.,

при секретарі судового засідання Шараєвої М.В.,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні матеріали справи за заявою

боржника: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , e-mail: ІНФОРМАЦІЯ_1 )

про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність

Боржниця в підготовче засідання не з`явилася

У С Т А Н О В И В:

17.07.2023 ОСОБА_1 звернулася до Господарського суду Миколаївської області із заявою, сформованою в системі "Електронний суд" від 14.07.2023 (вх. № 9349/23), про неплатоспроможність боржника в порядку Книги четвертої Кодексу України з процедур банкрутства.

Згідно витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 29.03.2023 справі присвоєно єдиний унікальний номер 915/1130/23 та визначено головуючим у справі суддю Адаховську В.С.

У зв`язку з тим, що боржником не було дотримано вимог ст. 116 Кодексу України з процедур банкрутства (далі - КузПБ), господарський суд на підставі ст. 37 КУзПБ та ст. 174 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) постановив ухвалу від 24.07.2023, якою заяву боржника залишив без руху та приписав заявнику усунути встановлені при поданні заяви недоліки протягом 10 днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху.

11.08.2023 від боржниці надійшла заява про усунення недоліків, сформована в системі "Електронний суд" 10.08.2023 (вх. № 10580/23).

Ухвалою Господарського суду Миколаївської області від 16.08.2023, зокрема, заяву про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність прийнято до розгляду, підготовче засідання суду призначено на 28.09.2023 о 13:00.

Ухвалою суду від 27.09.2023 відмовлено в задоволенні клопотання представника боржника - Кульбій-Кухар Ю.В. про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду.

28.09.2023 від заявниці надійшло клопотання, сформоване в системі "Електронний суд" 28.09.2023 (вх. № 12770/23), в якому боржниця просить суд вирішити питання у справі про її неплатоспроможність за її відсутності та відкрити провадження у справі.

Ухвалою Господарського суду Миколаївської області від 28.09.2023 відкладено підготовче засідання у справі на 02.11.2023 о 15:00; викликано боржницю особисто для участі у судовому засіданні; зобов`язано боржницю, у строк за три дні до дати проведення підготовчого засідання, надати до суду оригінали документів, доданих до заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, (для огляду) та письмові пояснення щодо планування нею можливості здійснення арбітражним керуючим своїх обов`язків у даній справі, зокрема, стосовно проведення інвентаризації майна за місцем реєстрації та місцезнаходженням боржниці; запропоновано арбітражному керуючому Дейнеці М.І., завчасно до дати проведення підготовчого засідання, надати до суду відомості про досвід та показники роботи; кількість справ у провадженні; копію диплому про вищу освіту; відомості про наявність організаційних та технічних можливостей виконувати обов`язки арбітражного керуючого у справі; страхування відповідальності арбітражного керуючого.

Ухвалою суду від 02.11.2023 повернуто адвокату Сонько В.В. клопотання від 27.10.2023 (вх. № 14286/23 від 27.10.2023) про участь в судових засіданнях в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду у справі № 915/1130/23.

02.11.2023 від Гордієнко А.О. надійшло клопотання, сформоване в системі "Електронний суд" 01.11.2023 (вх. № 14515/23), про відкладення (перенесення) розгляду справи, в якому боржниця, у відповідь на ухвалу суду від 28.09.2023, зазначає, що оскільки наразі перебуває закордоном, у неї немає можливості бути присутньою в судовому засіданні, однак, може брати участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції. Також зазначає, що через технічні несправності вона не могла подати клопотання про її участь в режимі відеоконференції в судовому засіданні, яке призначено на 02.11.2023, відповідно до вимог ст.197 ГПК України, у зв`язку з чим просить відкласти судове засідання, повідомити про дату проведення наступного судового засідання, яке провести в режимі відеоконференції.

Як вже зазначено, ухвалою Господарського суду Миколаївської області від 28.09.2023 боржницю викликано особисто у судове засідання на 02.11.2023 о 15:00.

Вказану ухвалу суду було надіслано боржниці в електронній формі шляхом її надсилання на електронну адресу та доставлено до електронної скриньки 10.10.2023, що підтверджується довідкою про доставку електронного листа.

05.10.2021 офіційно розпочали функціонування три підсистеми (модулі) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи: "Електронний кабінет", "Електронний суд" підсистема відеоконференцзв`язку, у зв`язку з чим відповідно до ч. 6 ст. 6 ГПК України адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, державні органи, органи місцевого самоврядування та суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в добровільному порядку.

Пунктом 17 розділу ІІІ Положення про ЄСІТС визначено, що особам, які зареєстрували електронний кабінет, суд надсилає документи у справах, в яких такі особи беруть участь, в електронній формі шляхом їх надсилання до електронного кабінету таких осіб або в інший спосіб, передбачений процесуальним законодавством, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Згідно з п. 37 наведеного розділу підсистема "Електронний суд" забезпечує можливість автоматичного надсилання матеріалів справ в електронному вигляді до електронних кабінетів учасників справи та їхніх повірених. До електронних кабінетів користувачів надсилаються у передбачених законодавством випадках документи у справах, які внесені до автоматизованої системи діловодства судів (далі - АСДС) та до автоматизованих систем діловодства, що функціонують в інших органах та установах у системі правосуддя. Документи у справах надсилаються до електронних кабінетів користувачів у випадку, коли вони внесені до відповідних автоматизованих систем у вигляді електронного документа, підписаного кваліфікованим підписом підписувача (підписувачів), чи у вигляді електронної копії паперового документа, засвідченої кваліфікованим електронним підписом відповідального працівника суду, іншого органу чи установи правосуддя.

Відповідно до відомостей, наявних у матеріалах справи, заявниця зареєстрована в "Електронному суді", має власний "кабінет" в "Електронному суді", що підтверджується тим, що документи у справі боржниця направляла через електронний суд.

Частиною 5 статті 242 ГПК України передбачено, що учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності в особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення, якщо така адреса відсутня.

Відповідно до абз. 2 п. 5 ч. 6 ст. 242 ГПК України, якщо судове рішення надіслано на офіційну електронну адресу пізніше 17 години, судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення.

При цьому, суд зазначає, що заява про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність була направлена до суду особисто заявницею в системі "Електронний суд".

Однак, 02.11.2023 боржниця в судове засідання не з`явилася, хоча про дату, час та місце його проведення повідомлялася належним чином.

Судом встановлено, що боржницею не виконані вимоги ухвали суду від 28.09.2023, а саме не надано у строк за три дні до дати проведення підготовчого засідання оригінали документів, доданих до заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність (для огляду), та письмові пояснення щодо планування нею можливості здійснення арбітражним керуючим своїх обов`язків у даній справі, зокрема, стосовно проведення інвентаризації майна за місцем реєстрації та місцезнаходженням боржниці.

На підставі ст. 233 ГПК України судом підписано вступну та резолютивну частини ухвали без її проголошення.

Розглянувши у підготовчому засіданні суду заяву боржника з доданими доказами, суд зазначає таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 3 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється відповідно до Конституції України, цього Кодексу, Закону України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом" а також міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

21.10.2019 введено у дію КУзПБ, згідно ч. 2 Прикінцевих і Перехідних Положень якого, Закон України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом" втратив чинність з цього моменту.

Книга третя КУзПБ містить положення щодо банкрутства юридичних осіб; книга четверта - положення щодо відновлення платоспроможності фізичної особи.

Згідно ст. 115 КУзПБ передбачено, що провадження у справі про неплатоспроможність боржника - фізичної особи або фізичної особи - підприємця може бути відкрито лише за заявою боржника. Боржник має право звернутися до господарського суду із заявою про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність у разі, якщо: 2)боржник припинив погашення кредитів чи здійснення інших планових платежів у розмірі більше 50 відсотків місячних платежів за кожним з кредитних та інших зобов`язань упродовж двох місяців; 3) у боржника відсутнє майно, на яке може бути звернено стягнення, а здійснені виконавцем відповідно до Закону України "Про виконавче провадження" заходи щодо розшуку такого майна виявилися безрезультатними; 4) існують інші обставини, які підтверджують, що найближчим часом боржник не зможе виконати грошові зобов`язання чи здійснювати звичайні поточні платежі (загроза неплатоспроможності).

Частиною 1 статті 116 КУзПБ передбачено, що заява про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність подається боржником за наявності підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 1 КУзПБ боржник - це юридична особа або фізична особа, у тому числі фізична особа - підприємець, неспроможна виконати свої грошові зобов`язання, строк виконання яких настав.

Згідно ст. 1 КУзПБ неплатоспроможність - це неспроможність боржника виконати після настання встановленого строку грошові зобов`язання перед кредиторами не інакше, як через застосування процедур, передбачених цим Кодексом

Частиною 2 статті 6 КУзПБ передбачено, що відповідно до цього Кодексу щодо боржника - фізичної особи застосовуються такі судові процедури: реструктуризація боргів боржника; погашення боргів боржника.

Реструктуризація боргів боржника згідно ст. 1 КУзПБ - це судова процедура у справі про неплатоспроможність фізичної особи, що застосовується з метою відновлення платоспроможності боржника шляхом зміни способу та порядку виконання його зобов`язань згідно з планом реструктуризації боргів боржника.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 119 КУзПБ у підготовчому засіданні господарський суд розглядає подані документи, з`ясовує наявність підстав для відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, а також вирішує інші питання, пов`язані з розглядом заяви. Підготовче засідання проводиться у порядку, передбаченому цим Кодексом.

Статтею 113 КУзПБ передбачено, що провадження у справах про неплатоспроможність боржника - фізичної особи, фізичної особи - підприємця здійснюється в порядку, визначеному цим Кодексом для юридичних осіб, з урахуванням особливостей, встановлених цією Книгою.

Явка боржника у підготовчому засіданні є обов`язковою з огляду на наступне.

Із системного аналізу ст. 1, 8, 39, 116, 117, 119 КУзПБ вбачається, що завданням підготовчого засідання у процедурі неплатоспроможності, з урахуванням особливостей Книги ІV, є встановлення ознак неплатоспроможності або її загрози, відсутність перешкод для подальшого провадження неплатоспроможності, а також з`ясування особи боржника.

Як вбачається з приписів ч. 1 ст. 116 КУзПБ обов`язку додавати копію документів, що посвідчують фізичну особу боржника, до заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможності не передбачено, на відміну від приписів ст. 34 КУзПБ, де законодавець передбачив обов`язок подати до суду установчі документи боржника - юридичної особи.

Отже, до інших питань, пов`язаних з розглядом заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, які мають вирішуватися на підготовчому засіданні, слід відносити питання щодо встановлення особистості заявника, який звернувся до суду із заявою про відкриття справи про його неплатоспроможність.

Суд зауважує, що з моменту відкриття справи про неплатоспроможність, правосуб`єктність боржника стає обмеженою, і такий стан зберігається протягом всієї процедури неплатоспроможності (боржник обмежений щодо розпорядження своїм майном, виїзду за кордон та інше).

Відповідно до приписів ч. 7, 8 ст. 123, ст. 124, ч. 8 ст. 126 КУзПБ право на процедуру неплатоспроможності та отримання відповідних пільг має лише добросовісний боржник (фізична особа).

Тобто, з моменту подання заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність до суду, в особи, яка звернулась із відповідною заявою, виникають додаткові процесуальні обов`язки, незважаючи на наявність представника.

З наведеного вбачається, що оскільки у процедурі неплатоспроможності правосуб`єктність боржника стає обмеженою, суд зобов`язаний встановити особу боржника щодо якого в подальшому будуть накладені певні передбачені КУзПБ обмеження.

Разом з цим існують обов`язки боржника зумовлені завданням процедур банкрутства, які потребують особистої участі (при проведення інвентаризації і виявленні майна, підготовці плану реструктуризації та інше). Контроль за діями боржника та керуючого реструктуризацією щодо виявлення майна боржника, його інвентаризації, перевірки достовірності даних щодо доходів та майна боржника у випадку знаходження боржника за межами країни фактично неможливий.

Тобто, особиста явка боржника у судове засідання для з`ясування його особи та наміру, що останній дійсно бажає застосування до нього передбачених законодавством обмежень у процедурі неплатоспроможності та його можливості брати участь у процедурі, є обов`язковою. Задля уникнення зловживання іншими особами виникнення у боржника обмеження правосуб`єктності, суд має впевнитися, що саме ця особа бажає прийняти участь у справі про неплатоспроможність.

Суд наголошує, що право на судовий захист не є абсолютним, та судовому захисту не підлягає право, яким особа зловживає.

Встановлення особи боржника (заявника) та роз`яснення їй наслідків введення процедури реструктуризації є невід`ємною частиною розгляду заяви про відкриття провадження у підготовчому засіданні, з огляду на специфіку проведення відповідних судових процедур, які включають в себе, у тому числі допуск арбітражного керуючого до майна такої особи, з метою проведення інвентаризації та визначення його вартості.

Без з`ясування особистості боржника суд позбавлений можливості відкривати провадження у справі про неплатоспроможність.

У свою чергу, суд проаналізувавши зміст ст. 119 Кодексу зазначає, що у разі встановлення наявності підстав для відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, відповідною ухвалою суду вводиться процедура реструктуризації, тобто судова процедура у справі про неплатоспроможність фізичної особи, що застосовується з метою відновлення платоспроможності боржника шляхом зміни способу та порядку виконання його зобов`язань згідно з планом реструктуризації боргів боржника (ст. 1 Кодексу).

Отже, у судових процедурах неплатоспроможності фізичної особи скористатися правом на реабілітацію, зокрема, у спосіб, що певною мірою утискає інтереси кредиторів, заслуговує лише чесний і сумлінний боржник, інше б суперечило принципу добросовісності, який ґрунтується на приписах ст. 3 та ст. 13 Цивільного кодексу України.

Тому, до боржника - фізичної особи, Кодекс установлює спеціальні вимоги щодо його добросовісності, як запоруку досягнення компромісу між сторонами стосовно погашення боргів.

Згідно ч. 2 ст. 42 ГПК України передбачено, що учасники справи зобов`язані: 1)виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; 2) сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; 3) з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою; 4) подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; 5) надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні; 6) виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; 7) виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Основними засадами (принципами) господарського судочинства є, зокрема, обов`язковість судового рішення (п. 7 ч. 3 ст. 2 ГПК України).

Згідно ч. 1 ст. 18 ГПК України судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України.

Так, одним із прав, які надаються учасникам справи, є право брати участь в судовому засіданні, якщо інше не визначено законом (п. 2 ч. 1 ст. 42 ГПК України). Однак, це право не є абсолютним, оскільки учасники зобов`язані з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою (п. 3 ч. 2 ст. 42 ГПК України).

Європейський суд з прав людини у рішенні від 07.07.1989 у справі "Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain", заява №11681/85, зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

При цьому, необхідно ураховувати, що Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях наголошує, що кожна сторона, яка задіяна в судовому розгляді, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у справі за її участю, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (аналогічний правовий висновок міститься у постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 18.11.2022 у справі №905/458/21).

Отже, з моменту подання заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність до суду, в особи, яка звернулась із відповідною заявою, виникають додаткові процесуальні обов`язки.

Як вбачається з матеріалів справи, на ОСОБА_1 ухвалою суду від 28.09.2023, було покладено обов`язок з`явитися у підготовче засідання та надати оригінали документів, доданих до заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність (для огляду), відповідні письмові пояснення. Так, у підготовчому засіданні суд, зокрема, встановлює особу заявника шляхом дослідження документа який посвідчує його особу (паспорт/посвідчення/закордонний паспорт тощо посвідчує особу лише його власника), досліджує оригінали документів, які стосуються заявника, як от ідентифікаційний номер, трудова книжка тощо.

Незважаючи на наявність такого зобов`язання, заявниця повідомила суд, що знаходиться закордоном і не може бути присутньою в судовому засіданні, проте просить суд відкласти розгляд справи та провести наступне засідання в режимі відеоконференції відповідно до вимог ст. 197 ГПК України.

Відповідно до ст. 197 ГПК України учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язковою. Суд може постановити ухвалу про участь учасника справи у судовому засіданні в режимі відеоконференції у приміщенні суду, визначеному судом.

Враховуючи вищезазначені положення чинного законодавства, винесення ухвали про розгляд справи в режимі відеоконференції є правом суду, яке реалізується за наявності технічної можливості для проведення судового засідання в режимі відеоконференції у справі, в якій дана сторона бере участь.

При цьому, виключний перелік випадків, у яких суд може постановити ухвалу про участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, законом не визначений, в зв`язку з чим необхідність проведення судового засідання в режимі відеоконференції визначається у кожному окремому випадку, з урахуванням обставин справи, її складності та потреби у наданні пояснень залучених спеціалістів чи інших учасників процесу, які за станом здоров`я чи з інших незалежних від цих осіб причин не можуть бути присутніми у засіданні суду, а їх участь є обов`язковою.

Призначення судового засідання у режимі відеоконференції має здійснюватись у виключних випадках, коли за об`єктивних причин учасник судового процесу позбавлений можливості приймати участь у засіданні, а його участь є необхідною для встановлення всіх обставин справи.

З огляду на вищевикладене, оскільки ухвалою Господарського суду Миколаївської області від 28.09.2023 у справі №915/1130/23 визнано обов`язковою явку боржниці в підготовче засідання, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання боржниці в частині проведення судового засідання в режимі відеоконференції.

Також суд зазначає, що хоча представник і наділений відповідними правами щодо представництва боржниці у підготовчому засіданні, проте, не може безумовно замінювати собою заявницю, оскільки провадження у справі про неплатоспроможність відкривається (у разі наявності підстав) не щодо представника, а щодо самої фізичної особи. Заявник не звільняється від покладеного на неї обов`язку неухильно дотримуватись вимог суду та чинного законодавства.

Основними засадами (принципами) господарського судочинства є, зокрема, обов`язковість судового рішення (п. 7 ч. 3 ст. 2 ГПК України), а отже, заявник не звільняється від покладеного на нього обов`язку неухильно дотримуватись вимог суду та чинного законодавства.

Відомості про те, що ОСОБА_1 планує повертатись із місця свого перебування найближчим часом відсутні, що по своїй суті виключає можливість розглядати заяву про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, застосування процедур у справі та можливість виконання керуючим реструктуризацією його повноважень, визначених, зокрема, у ст. 114 Кодексу, у разі відкриття провадження у справі.

Таким чином, клопотання ОСОБА_1 про відкладення розгляду справи, оскільки остання перебуває за межами України, судом не підлягає задоволенню.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України суд залишає позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Частиною 3 статті 226 ГПК України передбачено, що ухвалу про залишення позову без розгляду може бути оскаржено.

Суд зазначає, що Кодекс не містить у собі положень, які б регулювали наслідки не вчинення боржником дій, які полягають у невиконанні покладених на нього обов`язків в частині явки у підготовче засідання та (або) не подання витребуваних доказів, а відтак, у даному випадку підлягають застосуванню положення ст. 11 ГПК України.

Згідно із ч. 10 ст. 11 ГПК України якщо спірні відносини не врегульовані законом і відсутній звичай ділового обороту, який може бути до них застосований, суд застосовує закон, що регулює подібні відносини (аналогія закону), а за відсутності такого - виходить із загальних засад і змісту законодавства (аналогія права).

Суд застосовує аналогію закону і аналогію права тоді, коли на переконання суду певні відносини мають бути врегульовані, але законодавство такого регулювання не містить, внаслідок чого наявна прогалина в законодавчому регулюванні (аналогічна правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 08.02.2022 у справі №2-591/11).

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для залишення заяви ОСОБА_1 про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність без розгляду.

Згідно ч. 4 ст. 226 ГПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення обставин, що були підставою для залишення позову без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись ст. 2, 113, 115, 119 Кодексу України з процедур банкрутства, п. 4 ч. 1 ст. 226, ст. 232-235 Господарського процесуального кодексу України, суд

У Х В А Л И В:

1. Залишити без розгляду заяву ОСОБА_1 від 14.07.2023 (вх. №9349/23 від 17.07.2023) про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність.

2. Копію цієї ухвали надіслати боржниці, арбітражному керуючому Дейнекі М.І., державному реєстратору - Центру надання адміністративних послуг міста Южноукраїнська, відділу з питань банкрутства Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), Головному управлінню ДПС у Миколаївській області, Южноукраїнському відділу державної виконавчої служби у Вознесенському районі Миколаївської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса).

Ухвала набирає законної сили в порядку ч. 4 ст. 9 Кодексу України з процедур банкрутства та може бути оскаржена у відповідності до ст. 254, 255 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст ухвали складено 03.11.2023.

Суддя В.С. Адаховська