СХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

06 листопада 2023 року м. Харків Справа № 922/847/23

Східний апеляційний господарський суд у складі судді-доповідача Крестьянінова О.О.,

розглянувши апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Харківгаз Збут" (вх.№2283) на рішення Господарського суду Харківської області від 03.10.2023 у справі №922/847/23

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Харківгаз Збут" (61093, м. Харків, вул. Болбочана Петра, буд. 54)

до Дочірнього підприємства «Харківський облавтодор» Відкритого акціонерного товариства «Державна акціонерна компанія «Автомобільні дороги України» (61202, м. Харків, вул. Асхарова, буд.2, код 31941174)

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - філія "Пісочинське ДЕП" Дочірнього підприємства "Харківський облавтодор" ВАТ ДАК "Автомобільні дороги України" (62418, Харківська область, с. Пісочин, вул. Технологічна, буд.5 ),

про стягнення коштів

ВСТАНОВИВ:

У березні 2023 ТОВ "Харківгаз Збут" звернулося до Господарського суду Харківської області з позовом, в якому просило стягнути з філії "Пісочинське ДЕП" ДП "Харківський облавтодор" ВАТ ДАК "Автомобільні дороги України" на користь ТОВ "Харківгаз Збут" пеню у розмірі 77134,99 грн., 3% річних у розмірі 6189,30 грн. та інфляційні 37511,38 грн.; відшкодувати за рахунок відповідача понесені ТОВ "Харківгаз Збут" судові витрати у сумі 2684,00 грн. та суму витрат на професійну правничу (правову) допомогу в розмірі 12083,56 грн.

Рішенням Господарського суду Харківської області від 03.10.2023 у справі №922/847/23 (суддя Присяжнюк О.О.) у задоволенні позовних вимог відмовлено повністю.

ТОВ "Харківгаз Збут" звернулося до Східного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального права, просить скасувати рішення Господарського суду Харківської області від 03.10.2023 у справі №922/847/23 та прийняти нове, яким позовні вимоги ТОВ "Харківгаз Збут" задовольнити у повному обсязі; змінити розподіл судових витрат відповідно до нового рішення; врахувати, що докази розміру витрат на професійну правничу допомогу у зв`язку з розглядом справи у суді апеляційної інстанції будуть надані до суду протягом 5 днів з дати ухвалення рішення суду згідно ч. 8 ст. 129 ГПК України.

Також, позивач звернувся з клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду, в обґрунтування якого зазначає, що копію оскаржуваного рішення від 03.10.2023 ним отримано засобами поштового зв`язку 18.10.2023, отже закінчення двадцятиденного строку на апеляційне оскарження рішення припадає на 07.11.2023, а апеляційна скарга подається в межах строку на апеляційне оскарження, передбаченого ст. 256 ГПК України. На підтвердження вказаних обставин до апеляційної скарги додана копія конверту з трек номером 115 та інформація АТ «Укрпошта» щодо відстеження поштового відправлення за вказаним трек номером.

Дослідивши матеріали апеляційної скарги, суд дійшов висновку про залишення її без руху виходячи з такого.

Згідно положень ст. 256 Господарського процесуального кодексу України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів, а на ухвалу суду - протягом десяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом десяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст рішення Господарського суду Харківської області від 03.10.2023 у справі №922/847/23 складений 04.10.2023.

Апеляційну скаргу подано засобами поштового зв`язку 27.10.2023, тобто з пропуском встановленого ст. 256 ГПК України строку.

Розглянувши клопотання про поновлення строку для подання апеляційної скарги, суд зазначає, що лише сам факт його подання не передбачає обов`язок суду автоматично відновлювати пропущений строк, оскільки в кожному випадку суд має визначити, з якої причини такий строк було пропущено заявником, та чи підлягає він відновленню; у кожному випадку суд з урахуванням конкретних обставин справи оцінює доводи, що наведені на обґрунтування клопотання про його відновлення, та докази, що підтверджують доводи заявника, та робить мотивований висновок щодо поважності чи неповажності причин пропуску строку.

Клопотання чи заява про відновлення процесуального строку повинна містити роз`яснення причин пропуску і підстави, з яких заявник вважає ці причини поважними. В клопотанні чи заяві повинні бути докази того, що здійснити відповідні процесуальні дії у визначений строк у заявника не було можливості.

Виходячи із системного аналізу норм процесуального закону, поважними причинами пропуску процесуального строку слід розуміти неможливість особи подати заяву у визначений законом строк у зв`язку з такими обставинами, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежали від волевиявлення особи, пов`язані дійсно з істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили або ускладнили можливість своєчасного звернення до суду у визначений законом строк.

Суд у кожному випадку, з урахуванням конкретних обставин пропуску строку оцінює доводи, що наведені на обґрунтування клопотання про його відновлення, та робить висновок щодо поважності чи неповажності причин пропуску строку.

У рішенні від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України», Європейський суд з прав людини зробив висновок про те, що правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави. Разом з тим, якщо строк на ординарне апеляційне оскарження поновлений зі спливом значного періоду часу та за підстав, які не видаються переконливими, таке рішення може порушити принцип юридичної визначеності. Суд визнає, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак, такі повноваження не є необмеженими, тому від судів вимагається вказувати підстави для поновлення строку. Проте, навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata (принцип юридичної визначеності).

Відповідно до частин 6 та 7 ст. 242 ГПК України днем вручення судового рішення є: 1) день вручення судового рішення під розписку; 2) день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до електронного кабінету особи; 3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення; 4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; 5) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, яка зареєстрована у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.Якщо судове рішення надіслано до електронного кабінету пізніше 17 години, судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення. Якщо копію судового рішення вручено представникові, вважається, що його вручено й особі, яку він представляє.

Відповідно до частин п`ятої, сьомої статті 6 ГПК України ( в редакції станом на час ухвалення оскаржуваного рішення) суд направляє судові рішення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу на їхні офіційні електронні адреси, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів). Особам, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, суд вручає будь-які документи у справах, в яких такі особи беруть участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення на офіційні електронні адреси таких осіб, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

З 05.10.2021 офіційно почали функціонувати три підсистеми (модулі) ЄСІТС: "Електронний кабінет", "Електронний суд", підсистема відеоконференцзв`язку, в зв`язку з чим відповідно до частини шостої статті 6 ГПК України адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, державні органи, органи місцевого самоврядування та суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки реєструють офіційні електронні адреси в ЄСІТС в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої офіційні електронні адреси в ЄСІТС в добровільному порядку.

Відповідно до пункту 17 глави 1 розділу ІІІ Положення про ЄСІТС особам, які зареєстрували електронний кабінет, суд надсилає документи у справах, в яких такі особи беруть участь, в електронній формі шляхом їх надсилання до електронного кабінету таких осіб або в інший спосіб, передбачений процесуальним законодавством, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Абзацом 5 пункту 37 глави 2 розділу ІІІ Положення про ЄСІТС передбачено, що особам, які не мають зареєстрованих "Електронних кабінетів", документи у передбачених цим пунктом випадках можуть надсилатися засобами підсистем ЄСІТС на адресу електронної пошти, вказану такими особами під час подання документів до суду.

Отже, чинним процесуальним законодавством передбачено два способи надсилання судового рішення:

- рекомендованим листом з повідомленням про вручення;

- в електронній формі через "Електронний кабінет", у тому числі шляхом направлення листа на офіційну електронну пошту засобами підсистем ЄСІТС у випадках, передбачених пунктом 37 глави 2 розділу ІІІ Положення про ЄСІТС.

З матеріалів електронної справи вбачається, що інтереси Товариства з обмеженою відповідальністю "Харківгаз Збут" представляв адвокат Романенко О.М. на підставі довіреності №ДР-161222 від 27.12.2022.

Суд звертає увагу, що апеляційну скаргу від імені ТОВ "Харківгаз Збут" підписав саме адвокат Романенко О.М.

Також, судом встановлено, що ТОВ "Харківгаз Збут" та адвокат Романенко О.М. зареєстровані в підсистемі «Електронний кабінет» та є користувачами ЄСІТС.

В матеріалах електронної справи відсутні відомості про доставлення оскаржуваного рішення до електронного кабінету ТОВ "Харківгаз Збут".

Водночас, оскаржуване рішення суду від 03.10.2023 було доставлено до електронного кабінету Романенка О.М. 04.10.23 о 14:25 год, про що свідчить, зокрема, відповідна інформація у системі Діловодство спеціалізованого суду щодо статусу доставки в ЕС, а також сформована у ній електронна довідка Господарського суду Харківської області про доставку електронного листа.

Отже, з огляду на положення ч. 7 ст. 242 ГПК України судове рішення вважається врученим ТОВ "Харківгаз Збут" 04.10.2023. Таким чином, відповідно до положень ст. 256 ГПК України апеляційна скарга на рішення суду мала бути подана до 24.10.2023.

З огляду на викладене, суд не може визнати наведені позивачем підстави пропуску строку для подання апеляційної скарги поважними.

За положеннями ч.3 ст. 260 Господарського процесуального кодексу України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 256 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції із заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Статтею 174 ГПК України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно ч. 2 ст. 174 ГПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про залишення апеляційної скарги без руху з наданням строку для усунення вказаних недоліків.

На підставі викладеного та керуючись ст. 174, 234, 260 ГПК України,

УХВАЛИВ:

1. Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Харківгаз Збут" залишити без руху.

2. Встановити Товариству з обмеженою відповідальністю "Харківгаз Збут" десятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху для усунення її недоліків шляхом надання йому можливості звернутися до суду апеляційної інстанції із заявою про поновлення строків на апеляційне оскарження, вказавши інші підстави для поновлення строку.

3. Наслідки не усунення недоліків, визначених цією ухвалою, у строк, встановлений судом, передбачені статтями 174, 260, 261 ГПК України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Суддя О.О. Крестьянінов