ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19.10.2023м. ХарківСправа № 922/1521/18 (922/2869/17)

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Яризька В.О.

при секретарі судового засідання Трофименко С.В.

розглянувши в порядку загального позовного провадження справу

за позовом Публічного акціонерного товариства "Златобанк" 3-я особа , яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача Національний банк України та Фонд гарантування вкладів фізичних осіб
до Публічного акціонерного товариства "Каравай" 3-я особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Товариство з додатковою відповідальністю "Салтівський хлібозавод", та Товариство з додатковою відповідальністю "Салтівський хлібзавод",
про визнання кредитором
за участю :

представника ПАТ "Златобанк" : Коваль Любов Леонідівна (в режимі відеоконференції з використанням власних технічних засобів)

представника Фонду гарантування вкладів фізичних осіб : Ярошенко Анастасія Сергіївна (в режимі відеоконференції з використанням власних технічних засобів)

представника Національного Банку України : Софін Олександр Валерійович (в режимі відеоконференції з використанням власних технічних засобів)

представника ТДВ "Салтівський хлібозавод" : Халабурдін Святослав Володимирович

ВСТАНОВИВ:

28.08.2017 Публічне акціонерне товариство "Златобанк" звернулось до Господарського суду Харківської області з позовною заявою, в якій просить визнати його кредитором Публічного акціонерного товариства "Каравай", вимоги якого забезпечено заставою майна з сумою вимог 142 772 965,20 грн, що виникли на підставі Кредитного договору №165/12-KLMV від 09.07.2012, в порядку, передбаченому положеннями статей 105, 110-112 ЦК України.

В обґрунтування заявлених вимог зазначає наступне:

- 09.07.2012 між АТ "Златобанк" та Приватним акціонерним товариством "Хлібозавод "Салтівський" укладено кредитний договір № 165/12-KLMV з наступними додатковими угодами;

- 09.07.2012 між АТ "Златобанк" та ПАТ "Каравай" для забезпечення виконання зобов`язань кредитного договору № 165/12-KLMV укладено договір іпотеки за реєстровим номером 987, за умовами якого передано в іпотеку Банку нежитлові будівлі літ. "А-2", площею 2622,4 кв.м., літ. "Б-1" площею 1055,5 кв.м., літ. "В-1" площею 43,5 кв.м., літ. "Г-1" площею 9,8 кв.м., загальною площею 3731,2 кв.м., розташовані за адресою: місто Харків, площа Повстання, будинок номер 2-А;

- 09.07.2012 між АТ "Златобанк" та ПАТ "Каравай" для забезпечення виконання зобов`язань кредитного договору № 165/12-KLMV укладено договір іпотеки за реєстровим номером 989, за умовами якого передано в іпотеку Банку нежитлові будівлі літ. "А-4", "В-1", "Д-1", "Е-1", "Ж-1", "3-1", "И-1", "М-2", "Р- 1", "С-1", "Т-1", "У-1", "Ф-1", "Х-1", "Ч-1", "Ш" загальною площею 10351,7 кв.м., розташовані за адресою: місто Харків, вулиця Польова, будинок номер 55;

- 09.07.2012 між АТ "Златобанк" та ПАТ "Каравай" для забезпечення виконання зобов`язань кредитного договору № 165/12-KLMV укладено договір застави № 165/12-KLMV/S-1, за умовами якого в заставу Банку майновий поручитель передав обладнання згідно переліку, що є додатком до договору.

Банк стверджує, що виконав взяті на себе зобов`язання за договором кредиту, однак позичальник в порушення взятих на себе зобов`язань не повернув взяті кредитні кошти.

Банк зазначає про те, що ухвалою Господарського суду Харківської області від 19.05.2016 у справі 922/224/15 про банкрутство ПрАТ "Хлібозавод "Салтівський" затверджено реєстр вимог кредиторів останнього, до якого, крім інших, включено грошові вимоги АТ "Златобанк" на підставі кредитного договору № 165/12-KLMV.

Оскільки вимоги Банку не були задоволені, то, дізнавшись про те, що ПАТ "Каравай" з 04.05.2017 знаходиться в стані припинення за рішенням засновників і кінцевою датою звернення кредиторів з вимогами до Боржника встановлено 07.07.2017 АТ "Златобанк" звернувся із заявою з кредиторськими вимогами до ПАТ "Каравай" (вимога № 1876 від 22.06.2017) у розмірі 142 772 965,72 грн.

Відсутність повідомлення від ПАТ "Каравай" про результати розгляду заявлених Банком вимог, зумовило звернення Банку до Господарського суду Харківської області з позовом, в якому просить визнати його кредитором ПАТ "Каравай" з сумою вимог 142 772 965,20 грн, що виникли на підставі кредитного договору № 165/12-KLMV, які забезпечені заставою майна боржника.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 28.08.2017 для розгляду даної справи визначено склад суду: суддя Шарко Л.В.

Рішенням Господарського суду Харківської області від 13.11.2017 у справі № 922/2869/17 відмовлено у задоволенні позовних вимог АТ "Златобанк".

Постановою Харківського апеляційного господарського суду від 16.01.2018 апеляційну скаргу АТ "Златобанк" залишено без задоволення. Рішення Господарського суду Харківської області від 13.11.2017 залишено без змін.

Постановою Верховного Суду від 16.09.2021 скасовано рішення Господарського суду Харківської області від 13.11.2017 та постанову Харківського апеляційного господарського суду від 16.01.2018. Справу № 922/2869/17 направлено до Господарського суду Харківської області в межах справи про банкрутство ПАТ "Каравай" № 922/1521/18.

При новому розгляді цієї справи 17.02.2022 Господарський суд Харківської області (суддя Усатий В.О.) постановив рішення (залишене без змін постановою Східного апеляційного господарського суду від 14.12.2022) про відмову в задоволенні позову.

Судові рішення мотивовані відсутністю підстав для задоволення вимог Кредитора та визнання його кредитором Боржника у цій справі на заявлену суму з огляду на те, що до звернення Кредитора із позовом у цій справі майно, що є предметами іпотеки та застави, вибуло з власності Боржника, тоді як підстави для заявлених вимог ґрунтуються на цих договорах іпотеки та застави.

При цьому суди відхилили аргументи Кредитора про недійсність відповідних договорів з відчуження майна з посиланням на відсутність згоди Кредитора на таке відчуження з огляду на встановлену статтею 204 Цивільного кодексу України презумпцію правомірності правочину, а також враховуючи, що відповідні договори купівлі-продажу не були визнані недійсними.

Постановою Верховного суду від 28.03.2023 касаційну скаргу Публічного акціонерного товариства "Златобанк" в особі Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію АТ "Златобанк" Караченцева А.Ю. задоволено частково; постанову Східного апеляційного господарського суду від 14.12.2022 та рішення Господарського суду Харківської області від 17.02.2022 у справі № 922/1521/18 (922/2869/17) скасовано; справу № 922/1521/18 (922/2869/17) в скасованій частині направлено на новий розгляд до Господарського суду Харківської області.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями, для розгляду справи № 922/1521/18 (922/2869/17) визначено склад суду: суддя Яризько В.О.

03.05.2023 через кабінет системи "Електронний суд" від позивача надійшло клопотання, в якому АТ "Златобанк" просить суд розглядати справу № 922/1521/18 (922/2869/17) за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою господарського суду Харківської області 03.05.2023 клопотання позивача про розгляд справи в порядку загального позовного провадження задоволено; ухвалено справу розглядати за правилами загального позовного провадження з повідомленням сторін; призначено справу до розгляду у підготовчому засіданні на 25.05.2023.

24.05.2023 через кабінет системи "Електронний суд" від представника ПАТ "Златобанк" надійшло клопотання, в якому він просить суд залучити до участі у справі №922/2869/17, яка розглядається в межах справи №922/1521/18 про банкрутство ПАТ "Каравай", Національний банк України в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог, на стороні позивача - Публічного акціонерного товариства "Златобанк"

Крім того, 24.05.2023 через кабінет системи "Електронний суд" від представника ПАТ "Златобанк" надійшло клопотання, в якому він просить суд залучити до участі у справі №922/2869/17, яка розглядається в межах справи №922/1521/18 про банкрутство ПАТ "Каравай", Фонд гарантування вкладів фізичних осіб в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог, на стороні позивача - Публічного акціонерного товариства "Златобанк".

24.05.2023 на електронну пошту суду від представника Національного Банку України надійшла заява, в якій заявник просить суд залучити до участі у розгляді справи №922/2869/17, яка розглядається в межах справи №922/1521/18 про банкрутство ПАТ "Каравай" у якості третьою особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача: Національний банк України (місцезнаходження: 01601, м. Київ, вул. Інститутська, 9, код: 00032106).

Ухвалою суду від 25.05.2023 підготовче засідання відкладено на 08.06.2023.

Ухвалою суду від 08.06.2023 залучено до участі у справі 922/1521/18 (922/2869/17) в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача Національний банк України (вул. Інститутська, 9, м. Київ, 01601, ); залучено до участі у справі № 922/1521/18 (922/2869/17) в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача Фонд гарантування вкладів фізичних осіб (вулиця Січових Стрільців, 17, м. Київ, 04053, ); розгляд у підготовчому засіданні відкладено на 29.06.2023

28.06.2023 до суду від Національного Банку України, на виконання вимог ухвали суду від 08.06.2023, надійшли письмові пояснення в яких банк зазначає, що позовні вимоги АТ "Златобанк" є законними, фактично обставини відчуження рухомого та нерухомого майна ПАТ "Каравай" на користь ТОВ "СБМ", а також подальший перепродаж такого майна був здійснений на підставі недійсних правочинів, оскільки АТ "Златобанк", як іпотекодержатель/заставодержатель майна, згоди на відчуження такого майна не надавав, що свідчать про протиправність вибуття нерухомого та рухомого майна з власності ПАТ "Каравай". На підставі вищевикладеного, Національний Банк України просить суд задовольнити у повному обсязі вимоги АТ "Златобанк" у справі № 922/1521/18 (922/2869/17).

Ухвалою суду від 29.06.2023 продовжено строк підготовчого засідання на 30 днів до "01" серпня 2023 року включно; підготовче засідання відкладено на 17.07.2023.

29.06.2023 через кабінет системи "Електронний суд" від позивача надійшло клопотання про приєднання документів до матеріалів справи та про наявність підстав для залучення третіх осіб на стороні відповідача, які не заявляють самостійних вимог.

03.07.2023 до суду від Фонду гарантування вкладів фізичних осіб надійшли пояснення (вх. № 17098), відповідно до яких фонд просить суд задовольнити у повному обсязі позовну заяву АТ "Златобанк" до ПАТ "Каравай" про визнання кредитором.

14.07.2023 через кабінет системи "Електронний суд" від представника Товариства з додатковою відповідальністю "Салтівський Хлібозавод" надійшло клопотання, в якому заявник просить суд залучити до участі у справі Товариство з додатковою відповідальністю "Салтівський Хлібозавод", , місцезнаходження: 61029, Харківська обл., місто Харків, шосе Салтівське, будинок 129, як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору.

Ухвалою суду від 17.07.2023 залучено до участі у справі №922/1521/18 (922/2869/17) в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Товариство з додатковою відповідальністю "Салтівський хлібозавод", , місцезнаходження: 61029, Харківська обл., місто Харків, шосе Салтівське, будинок 129; розгляд у підготовчому засіданні відкладено на 01.08.2023.

Ухвалою суду від 19.07.2023 залучено до участі у справі №922/1521/18 (922/2869/17) в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Товариство з додатковою відповідальністю "Салтівський хлібзавод" , адреса : м. Харків, вул. Гвардійців Широнінців,1, 61153.

31.07.2023 на електронну пошту суду від ліквідатора ПАТ "Каравай" надійшло клопотання про зупинення провадження у справі № 922/1521/18 (922/2869/17) до перегляду справи № 922/1521/18 (922/414/23) в апеляційному порядку.

Ухвалою суду від 01.08.2023, з огляду на об`єктивні причини неможливості подальшого проведення судового засідання, задля збереження безпеки учасників судового процесу та працівників суду, а також у зв`язку з технічним збоєм системи "Електронний Суд" для надання можливості учасникам справи скористатись правом на участь в судовому засіданні, розгляд справи у підготовчому засіданні відкладено на 14.08.2023.

11.08.2023 через кабінет системи "Електронний суд" від ТОВ "Салтівський Хлібозавод" надійшли письмові пояснення третьої особи щодо позову, в яких товариство просить суд прийняти до розгляду пояснення; відмовити Публічному акціонерному товариству "Златобанк" у задоволенні позовних вимог у справі 922/1521/18 (922/2869/17) у повному обсязі.

Ухвалою суду від 14.08.2023 відмовлено в задоволенні клопотання ліквідатора ПАТ "Каравай" про зупинення провадження у справі № 922/1521/18 (922/2869/17); закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 11.09.2023.

Ухвалою суду від 11.09.2023 року, яка занесена до протоколу судового засідання, розгляд справи відкладено на 02.10.2023.

Ухвалою суду від 02.10.2023, яка занесена до протоколу судового засідання, в розгляді справи № 922/1521/18 (922/2869/17) оголошено перерву до 11.10.2023.

11.10.2023 через кабінет системи від позивача надійшло клопотання про долучення до матеріалів справи додаткових пояснень, які долучені судом до матеріалів справи.

Ухвалою суду від 11.10.2023, яка занесена до протоколу судового засідання, в розгляді справи оголошено перерву до 19.10.2023 року.

19.10.2023 через кабінет системи "Електронний суд" від представника позивача надійшли письмові пояснення щодо розміру забезпечення вимог банку за рахунок предметів іпотеки та застави.

Присутній в судовому засіданні представник позивача підтримує позовні вимоги, просить суд задовольнити їх у повному обсязі.

Представники Фонду гарантування вкладів фізичних осіб та Національного банку України підтримують позовні вимоги АТ "Златобанк".

Представник ТДВ "Салтівський хлібозавод" просить суд відмовити в задоволенні позову, посилаючись на те, що АТ "Златобанк" не є забезпеченим кредитором ПАТ "Каравай", оскільки нерухоме майно, що є предметом іпотечних договорів (на підставі яких Банк вважає себе заставним кредитором) не належить відповідачу. Крім того зазначає, що обраний позивачем спосіб захисту не є ефективним та таким, що сприятиме відновленню його прав.

Інші учасники справи в судове засідання не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи були повідомлені у встановленому законом порядку.

Розглянувши подані документі і матеріали, з`ясувавши фактичні обставини на яких ґрунтується позовна заява про визнання кредитором, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, заслухавши пояснення учасників справи судом встановлено наступне:

09.07.2012 між АТ "Златобанк" та ПАТ "Хлібзавод "Салтівський" було укладено Кредитний договір №165/12-KLMV.

Згідно пунктом 1.1 Кредитного договору в порядку та на умовах, встановлених цим Кредитним Договором та чинним законодавством України, АТ "Златобанк" надає ПАТ "Хлібзавод "Салтівський" кредит, а ПАТ "Хлібзавод "Салтівський" зобов`язується в повному обсязі повернути кредит, сплатити проценти за користування кредитом та виконати інші умови цього Кредитного договору.

На виконання пункту 1.1. Кредитного договору АТ "Златобанк" передав ПАТ "Хлібзавод "Салтівський" грошові кошти у якості кредиту.

За пунктом 1.4.1. Кредитного договору ПАТ "Хлібзавод "Салтівський" зобов`язаний здійснювати погашення заборгованості згідно графіку зниження максимального ліміту.

Відповідно до пункту 2.5. Кредитного договору ПАТ "Хлібзавод "Салтівський" самостійно сплачує (перераховує) Проценти на рахунок для оплати Боргових зобов`язань та Процентів.

Для забезпечення Кредитного договору між АТ "Златобанк" та ПАТ "Каравай" було укладено:

- Договір іпотеки, посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Трубніковим С.О. 09.07.2012 за реєстровим № 987, за умовами якого в іпотеку АТ "Златобанк" ПАТ "Каравай" передав нежитлові будівлі літ. "А-2", площею 2622,4 кв.м., літ. "Б-1" площею 1055,5 кв.м., літ. "В-1" площею 43,5 кв.м., літ. "Г-1" площею 9,8 кв.м., загальною площею 3731,2 кв.м., розташовані за адресою: місто Харків, площа Повстання, будинок номер 2-А (надалі - Договір іпотеки-1).

- Договір іпотеки, посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Трубніковим С.О. 09.07.2012 р. за реєстровим № 989, за умовами якого в іпотеку АТ "Златобанк" ПАТ "Каравай" передав нежитлові будівлі літ. "А-4", "В-1", "Д-1", "Е-1", "Ж-1", "3-1", "И-1", "М-2", "Р-1", "С-1", "Т-1", "У-1", "Ф-1", "Х-1", "Ч-1", "Ш" загальною площею 10351,7 кв.м., розташовані за адресою: місто Харків, вулиця Польова, будинок номер 55 (надалі - Договір іпотеки-2).

- Договір застави № 165/12-KLMV/S-1 від 09.07.2012, за умовами якого в заставу АТ "Златобанк" ПАТ "Каравай" передав обладнання згідно переліку, яке знаходиться за адресою: м. Харків, вул. Польова 55, (надалі - Договір застави).

АТ "Златобанк" свої зобов`язання щодо надання кредитних коштів за Кредитним договором виконав, надавши грошові кошти в повному обсязі.

Невиконання ПАТ "Хлібзавод "Салтівський" взятих на себе зобов`язань щодо повернення заборгованості за кредитним договором мало наслідком утворення заборгованості.

Хустським районним судом Закарпатської області 01.12.2014 ухвалено рішення, яким позов ПрАТ "СК "АГРОГАРАНТ" задоволено частково, визнано за ПрАТ "СК "АГРОГАРАНТ" право власності на об`єкти нерухомого та рухомого майна, яке перебуває в іпотеці та заставі AT "Златобанк"", припинено право власності ПАТ "Каравай" на такі об`єкти, визнано недійсними Договори забезпечення, а 31.12.2014 в Державних реєстрах (Реєстр іпотек, Єдиний реєстр заборон відчуження) зареєстровано припинення записів про іпотеку та заборону відчуження щодо іпотечного майна, з Реєстру іпотек та заборон відчуження вилучено записи про іпотеку Банку та заборону відчуження щодо предметів іпотеки.

02.01.2015 ПАТ "Каравай" укладено договори по відчуженню іпотечного майна та заставного майна, яке є предметом даного спору:

- Договір купівлі-продажу нерухомого майна нежитлової будівлі літ "А-2", площею 2622,4 кв м, літ "Б-1", площею 1055,5 кв.м, літ "В-1" площею 43,5 кв.м; літ "Г-1" площею 9,8 кв.м загальною площею 3731,2 кв.м за адресою: м. Харків, площа Повстання, будинок номер 2-А, укладений 02.01.2015 року між ПАТ "Каравай" та ТОВ "Сістем Білдінг Менеджмент", посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Т.М. Бондар 02.01.2015, зареєстрованого за № 3;

- Договір купівлі-продажу нерухомого майна нежитлової будівлі літ "А-4", "В-1", "Д-1", "Е-1", "Ж-1", "З-1", "И-1", "М-2", "Р-1", "С-1", "Т-1", "У-1", "Ф-1", "Х-1", "Ч-1", "Ш" загальною площею 10351,7 кв.м, розташоване за адресою: місто Харків, вулиця Польова, будинок 55, укладений 02.01.2015 між ПАТ "Каравай" та ТОВ "Сістем Білдінг Менеджмент", посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Т.М. Бондар 02.01.2015, зареєстрованого за №2.

- договір купівлі продажу об`єктів рухомого майна згідно з переліком (те, що перебувало в заставі кредитора), укладений 23.01.2015 між ПАТ "Каравай" (Продавець) та ТОВ "Сістем білдінг Менеджмент" (Покупець), посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Т.М. Бондар 02.01.2015, зареєстрованого за №122.

Тобто, ПАТ "Каравай" здійснив продаж всього рухомого та нерухомого майна, що перебувало в заставі та іпотеці АТ "Златобанк" третій особі, яке в подальшому неодноразово відчужувалось.

Рішенням Апеляційного суду Закарпатської області від 29.05.2015 рішення Хустського районного суду Закарпатської області від 01.12.14 скасовано, ухвалено рішення про відмову у позові ПрАТ "СК "Агрогарант" та постановлено окремі ухвали, якими встановлено:

- грубі процесуальні порушення, допущених суддею при розгляді справи у суді першої інстанції (справу розглянуто за декілька днів без повідомлення учасників та АТ "Златобанк" як іпотекодержателя, без автоматизованого розподілу справи) та повідомлення про зазначені факти ВККС;

- окрему ухвалу про наявність ознак злочину з виготовлення завідомо підроблених документів - договору купівлі-продажу (нібито нотаріально посвідченого, про який відсутні записи у справах нотаріуса), на підставі якого скасовано право власності іпотекодавця та, відповідно, іпотеку Банку.

09.08.2016 за заявою банку вчинено реєстраційні дії - скасовано записи про припинення іпотеки. Записи про іпотеку банку відновлені з дати первинного внесення 09.07.2012 на підставі рішення суду.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 25.02.2015 порушено провадження у справі № 922/224/15 про банкрутство Позичальника - Приватного акціонерного товариства "Хлібзавод "Салтівський"; введено мораторій на задоволення вимог кредиторів.

Ухвалою суду від 19.05.2016 у справі № 922/224/15 затверджено реєстр вимог кредиторів ПАТ "Хлібзавод "Салтівський", до якого, крім інших, включено вимоги АТ "Златобанк" в сумі 142 772 965,20 грн з яких 142 382 755,13 грн - четверта черга задоволення та 390 210,06 грн. - шоста черга задоволення, а також 8 526,00 грн судового збору - перша черга задоволення.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 09.03.2017 у справі № 922/224/15, крім іншого, затверджено наданий суду звіт ліквідатора та ліквідаційний баланс, ухвалено ліквідувати юридичну особу ПАТ "Хлібзавод "Салтівський" (код 31340536, адреса: вул. Гв. Широнінців, 1, м. Харків, 61153), а провадження у справі припинено.

Згідно з цією ухвали суду про затвердження ліквідаційного звіту та балансу, а також як встановлено рішенням господарського суду Харківської області від 17.02.2022 по справі №922/1521/18 (922/2869/17) вимоги АТ "Златобанк" як кредитора, які виникли на підставі Кредитного Договору, не були задоволені.

Ухвалою господарського суду Харківської області від 19.06.2018 відкрито провадження у справі № 922/1521/18 про банкрутство ПАТ "Каравай" 03.07.2018 визнано банкрутом та відкрито ліквідаційну процедуру.

Враховуючи викладене АТ "Златобанк" звернувся до відповідача з заявою про визнання кредиторських вимог на суму 142772965,20 грн., але йому було відмовлено.

Не погоджуючись з відповідними діями, АТ "Златобанк" звернулось до господарського суду Харківської області з позовною заявою, в якій просив визнати його кредитором ПАТ "Каравай", який забезпечено заставою майна з сумою вимог 142772965,20 грн., що виникли на підставі Кредитного договору №165/12-KLMV від 09.07.12

Надаючи правову кваліфікацію спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Як свідчать матеріали справи, ПАТ "Каравай" не отримував згоди АТ "Златобанк", як іпотекодержателя, на відчуження майна, яке є предметом іпотеки за договором іпотеки, посвідченим приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Трубніковим С.О. 09.07.2012 за реєстровим № 987, зокрема, згоди на відчуження нежитлових будівель, які розташовані за адресою: місто Харків, площа Повстання, будинок номер 2-А, а також згоди на відчуження об`єктів за договором іпотеки, посвідченим приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Трубніковим С.О. 09.07.2012 за реєстровим №989, зокрема, згоди на відчуження нежитлових будівель, які розташовані за адресою: місто Харків, вулиця Польова, будинок номер 55.

Суд зазначає, що відповідно до пункту 6 статті 3 ЦК України загальними засадами цивільного законодавства є, зокрема, справедливість, добросовісність та розумність.

Тлумачення як статті 3 ЦК України загалом, так і пункту 6 статті 3 ЦК України, свідчить, що загальні засади (принципи) цивільного права мають фундаментальний характер й інші джерела правового регулювання, в першу чергу, акти цивільного законодавства, мають відповідати змісту загальних засад.

Це, зокрема, проявляється в тому, що загальні засади (принципи) є по своїй суті нормами прямої дії та повинні враховуватися, зокрема, при тлумаченні норм, що містяться в актах цивільного законодавства.

Правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним (стаття 204 ЦК України).

Презумпція правомірності правочину означає те, що вчинений правочин вважається правомірним, тобто таким, що зумовлює набуття, зміну чи припинення породжує, змінює або припиняє цивільних прав та обов`язків, доки ця презумпція не буде спростована. Таким чином, до спростування презумпції правомірності правочину всі права, набуті сторонами за ним, можуть безперешкодно здійснюватися, а створені обов`язки підлягають виконанню.

Спростування презумпції правомірності правочину відбувається коли недійсність правочину прямо встановлена законом (тобто має місце його нікчемність) або якщо він визнаний судом недійсним, тобто існує рішення суду, яке набрало законної сили (тобто оспорюваний правочин визнаний судом недійсним).

Згідно приписів Цивільного кодексу України нікчемним є той правочин, недійсність якого встановлена законом і для визнання його недійсним не вимагається рішення суду (частина друга статті 215 ЦК України).

Нікчемність правочину конструюється за допомогою "текстуальної" недійсності, оскільки вона існує тільки у разі прямої вказівки закону. Така пряма вказівка може втілюватися, зокрема, в термінах "нікчемний", "є недійсним". Нікчемний правочин, на відміну від оспорюваного, не створює юридичних наслідків, тобто, не "породжує" (змінює чи припиняє) цивільних прав та обов`язків.

У відповідності до положень частини 3 статті 9 Закону України "Про іпотеку" іпотекодавець має право виключно на підставі згоди іпотекодержателя: зводити, знищувати або проводити капітальний ремонт будівлі (споруди), розташованої на земельній ділянці, що є предметом іпотеки, чи здійснювати істотні поліпшення цієї земельної ділянки; передавати предмет іпотеки у наступну іпотеку; відчужувати предмет іпотеки; передавати предмет іпотеки в спільну діяльність, лізинг, оренду, користування.

Відповідно до частини третьої статті 12 Закону України «Про іпотеку» правочин щодо відчуження іпотекодавцем переданого в іпотеку майна або його передачі в наступну іпотеку, спільну діяльність, лізинг, оренду чи користування без згоди іпотекодержателя є недійсним, крім договору купівлі-продажу, укладеного у процесі приватизації єдиного майнового комплексу державного або комунального підприємства, до складу якого входить таке майно.

Згідно частини 1 статті 216 ЦК України недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю.

Згідно правового висновку Верховного Суду (Постанова Великої палати Верховного Суду від 23.11.2021 у справі №359/3373/16-ц особа, за якою зареєстроване право власності на нерухоме майно, є його володільцем. У випадку незаконного, без відповідної правової підстави заволодіння нею таким майном, право власності (включаючи права володіння, користування та розпорядження) насправді і далі належатиме іншій особі - власникові. Останній має право витребувати це майно з незаконного володіння особи, за якою воно зареєстроване на праві власності.

Тому заволодіння нерухомим майном шляхом державної реєстрації права власності на нього ще не означає, що такий володілець набув право власності (права володіння, користування та розпорядження) на це майно. Власник, якого незаконно, без відповідної правової підстави, позбавили володіння нерухомим майном шляхом державної реєстрації права власності на це майно за іншою особою, не втрачає право володіння нерухомим майном. Така інша особа внаслідок державної реєстрації за нею права власності на нерухоме майно стає його фактичним володільцем (бо про неї є відповідний запис у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно). Але не набуває право володіння на відповідне майно, бо воно, будучи складовою права власності, і далі належить власникові.

Таким чином, ПАТ "Каравай" було вчинено спірні договори купівлі-продажу нерухомого майна від 02.01.2015 за відсутності згоди іпотекодержателя Публічного акціонерного товариства "Златобанк", що за наявності прямої вказівки в законі, викладеної у статті 12 Закону України "Про іпотеку", свідчить про нікчемність відповідних правочинів.

Нікчемність зазначених правочинів встановлена Постановою Східного апеляційного господарського суду від 19.01.2023 по справі №922/1521/18(922/227/22).

Про нікчемність правочинів відчуження нерухомого майна, також зазначив Верховний суд в Постанові від 28.03.2023 у справі № №922/1521/18 (922/2869/17).

З огляду на вищевказане, суд вважає, що договір купівлі-продажу, укладений 29 червня 2018 року між ТОВ "Сістем Білдінг Менеджмент" (Продавець) та ТДВ "Салтівський хлібозавод" (Покупець) щодо відчуження іпотечного нерухомого майна є нікчемним.

Таким чином, суд погоджується з позицією ПАТ "Златобанк", що власником нерухомого майна, що було передано Договору іпотеки-1 та Договору іпотекі-2 залишається ПАТ "Каравай", оскільки майно відчужувалось за нікчемними правочинами, які не створюють юридичних наслідків.

Заперечення ТДВ "Салтівський хлібозавод" як особи, за якою зареєстроване право власності, і яка є володільцем нерухомого майна (нежитлові будівлі літ "А-4", "В-1", "Д-1", "Е-1", "Ж-1", "З-1", "И-1", "М-2", "Р-1", "С-1", "Т-1", "У-1", "Ф-1", "Х-1", "Ч-1", "Ш" загальною площею 10351,7 кв.м, розташованих за адресою: місто Харків, вулиця Польова, будинок 55), суд вважає безпідставним та зазначає, що право власності (включаючи право володіння як складову права власності), з огляду на нікчемність укладених правочинів, належить ПАТ "Каравай".

Щодо вибуття рухомого майна з власності ПАТ "Каравай".

Відповідно до частини першої статті 202 ЦК України правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Правочин, недійсність якого не встановлена законом (оспорюваний правочин), породжує правові наслідки (набуття, зміну або припинення прав та обов`язків), на які він був направлений до моменту визнання його недійсним на підставі рішення суду. Оспорювання правочину відбувається тільки за ініціативою його сторони або іншої заінтересованої особи шляхом пред`явлення вимог про визнання правочину недійсним (позов про оспорювання правочину, рецисорний позов).

Як встановлено рішенням господарського суду Харківської області від 27.07.2023 по справі №922/1521/18 (922/414/23), 29.06.2019 року Товариство з обмеженою відповідальністю "Сістем білдінг Менеджмент" продало Товариству з додатковою відповідальністю "Салтівський хлібозавод" на підставі договору купівлі-продажу №29/06-2018 спірне рухоме майно, а саме обладнання яке було передано в заставу по договору застави № 165/12-KLMV/S-1 від 09.07.2012.

Відповідно до статті 17 Закону України "Про заставу" (в редакції, чинній на момент укладення ПАТ "Каравай" договорів купівлі-продажу з ТОВ "Сістем Білдінг Менеджмент") заставодавець зберігає право розпорядження заставленим майном, якщо інше не передбачено законом чи договором. Заставодавець може відчужувати заставлене майно тільки за згодою заставодержателя.

Частиною другою статті 586 ЦК України передбачено, що заставодавець має право відчужувати предмет застави, передавати його в користування іншій особі або іншим чином розпоряджатися ним лише за згодою заставодержателя, якщо інше не встановлено договором.

Дослідивши умови договору застави № 165/12-KLMV/S-1 від 09.07.2012, укладеного між ПАТ "Каравай" та АТ "Златобанк" судом встановлено, що ПАТ "Каравай", як заставодавець, не мав права на відчуження предмету застави.

Надаючи оцінку повноті встановлених обставин та відповідно до норм матеріального права суд зазначає, що в чинному законодавстві України відсутні норми, які б прямо встановлювали недійсність правочину (нікчемність правочину), за яким заставодавцем здійснено відчуження предмета застави без згоди заставодержателя іншій особі, оскільки норми частини другої статті 17 Закону України "Про заставу" та частини другої статті 586 ЦК України не встановлюють нікчемність правочинів, за якими заставодавцем здійснено відчуження предмета застави без згоди заставодержателя іншій особі.

Проте, зважаючи на те, що матеріали справи не містять, а сторонами не надано доказів отримання згоди заставодержателя ПАТ "Златобанк" на відчуження предмету застави господарський суд вважає правомірним та обґрунтованим висновок, що такий договір купівлі-продажу, зокрема договір купівлі-продажу №29/06-2018 від 29.06.2018 року між ТОВ "Сістем білдінг Менеджмент" та ТДВ "Салтівський хлібозавод", не може бути достатньою правовою підставою для набуття заставного майна таким покупцем.

Стосовно позиції ТДВ "Салтівський хлібозавод" щодо неналежного способу захисту суд не погоджується з цим та зауважує наступне.

Застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам (див. подібні висновки у постановах Великої Палати Верховного Суду від 5 червня 2018 року у справі № 338/180/17 (пункт 57), від 11 вересня 2018 року у справі № 905/1926/16 (пункт 40), від 30 січня 2019 року у справі № 569/17272/15-ц, від 11 вересня 2019 року у справі № 487/10132/14-ц (пункт 89), від 16 червня 2020 року у справі № 145/2047/16-ц (пункт 7.23)).

Згідно ст. 1 Кодексу України з процедур банкрутства (далі- КУзПБ), забезпечені кредитори - кредитори, вимоги яких до боржника або іншої особи забезпечені заставою майна боржника.

Згідно ч. 2 ст. 45 КУзПБ, забезпечені кредитори зобов`язані подати заяву з грошовими вимогами до боржника під час провадження у справі про банкрутство в частині вимог, що є незабезпеченими, або за умови відмови від забезпечення.

Згідно ч. 5,6 ст. 45 КУзПБ, розпорядник майна не пізніше ніж на 10 день з дня закінчення встановленого частиною першою цієї статті строку з урахуванням результатів розгляду вимог кредиторів боржником повністю або частково визнає їх або відхиляє з обґрунтуванням підстав визнання чи відхилення, про що письмово повідомляє заявників і господарський суд, а також подає до суду письмовий звіт про надіслані всім кредиторам боржника повідомлення про результати розгляду грошових вимог та їх отримання кредиторами разом з копіями повідомлень про вручення поштового відправлення та описів вкладення у поштове відправлення або інших документів, що підтверджують надсилання повідомлення кредиторам.

Згідно ч. 8 ст. 45 КУзПБ, розпорядник майна зобов`язаний окремо повідомити господарський суд про вимоги кредиторів, які забезпечені заставою майна боржника, згідно з їхніми заявами, а за відсутності таких заяв - згідно з даними обліку боржника, а також внести окремо до реєстру відомості про майно боржника, яке є предметом застави згідно з відповідним державним реєстром.

Згідно частині шостій статті 41 КУзПБ, задоволення забезпечених вимог кредиторів за рахунок майна боржника, яке є предметом забезпечення, здійснюється лише в межах провадження у справі про банкрутство (правові висновки - у Постанові Великої палати Верховного Суду у справі №914/2350/18 від 21.12.2022)

Згідно ст. 61 КУзПБ, ліквідатор з дня свого призначення здійснює, серед іншого, наступні повноваження: приймає у своє відання майно боржника, забезпечує його збереження; формує ліквідаційну масу; подає до суду заяви про визнання недійсними правочинів (договорів) боржника; вживає заходів, спрямованих на пошук, виявлення та повернення майна банкрута, що знаходиться у третіх осіб.

У даній справі не ставиться питання про витребування майна чи про звернення стягнення. Мова йде про визнання кредиторських вимог АТ "Златобанк" до відповідача, які забезпечені майном, власником якого є ПАТ "Каравай", проте яке вибуло з його володіння за нікчемними правочинами та наразі перебуває у володінні третіх осіб. Таким чином, суд вважає належним способом захисту звернення позивача з заявою про визнання заставним кредитором.

Крім того, про відповідність обраного позивачем способу захисту було зазначено в Постанові Верховного суду від 28.03.2023 у справі № №922/1521/18 (922/2869/17) .

Так, п.7.1 вищезазначеної постанови було зазначено наступне "враховуючи висновки щодо правових наслідків відчуження іпотекодавцем переданого в іпотеку майна без згоди іпотекодержателя та відповідні заявлені Кредитором у спірних правовідносинах аргументи, обставини відкриття провадження у справі про банкрутство Боржника протягом здійснення судового розгляду заявлених Кредитором в досудовій процедурі ліквідації Боржника кредиторських вимог, Суд доходить висновку про належність заяви Кредитора про визнання вимог до боржника як способу захисту порушеного у спірних правовідносинах права Кредитора як іпотекодержателя/заставодержателя майна боржника".

Щодо розміру забезпечення вимог АТ "Златобанк", суд зазначає наступне.

Так, в позовній заяві, а саме в її резолютивні частині, АТ "Златобанк" просить суд визнати його саме забезпеченим кредитором ПАТ "Каравай" із сумою вимог 142772965,20 грн.

Суд зазначає, що згідно зі статтею 1 Кодексу України з процедур банкрутства, забезпечені кредитори - кредитори, вимоги яких до боржника або іншої особи забезпечені заставою майна.

Як вже було зазначено раніше, 09.07.2012 між АТ "Златобанк" та Приватним акціонерним товариством "Хлібзавод Салтівський" (код 31340536) було укладено Кредитний договір № 165/12-КLMV.

На забезпечення виконання зобов`язань за вказаним кредитним договором між АТ "Златобанк" та Публічним акціонерним товариством "Каравай" укладено :

- Договір іпотеки від 09.07.2012, посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Трубніковим О.С. за реєстровим № 989, за умовами якого ПАТ "Каравай" в іпотеку Банку передано нежитлові будівлі літ. "А-4", "В-1", "Д-1", "Е-1", "Ж-1", "3-1", "И-1", "М-2", "Р-1", "С-1", "Т-1", "У-1", "Ф-1"», "Х-1", "Ч-1", "Ш"загальною площею 10351,7 кв.м, розташовані за адресою: місто Харків, вулиця Польова, будинок номер 55. Згідно п.1.4 Договору іпотеки рн 989, заставна вартість предмета іпотеки є договірною та погоджується сторонами у розмірі 57818353,00 грн.;

- Договір іпотеки від 09.07.2012, посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Трубніковим О.С. за реєстровим № 987, за умовами якого в іпотеку Банку передано нежитлові будівлі літ. "А-2", площею 2622,4 кв.м., літ. "Б-1" площею 1055,5 кв.м., літ. "В-1" площею 43,5 кв.м., літ. "Г-1" площею 9,8 кв.м., загальною площею 3731,2 кв.м., розташовані за адресою: місто Харків, площа Повстання, будинок номер 2-А. Згідно п.1.4 Договору іпотеки рн 987, заставна вартість предмета іпотеки є договірною та погоджується сторонами у розмірі 20 840 232,00 грн.;

- Договір застави від 09.07.2012 № 165/12-KLMV/S-1, за умовами якого в заставу передано основні засоби: обладнання згідно переліку, що викладений в Додатку №1 до договору застави. Згідно п.1.3 Договору застави, заставна вартість предмета застави рівна ринковий вартості предмета застави та складає 14483610,00 грн.

Отже, розмір вимог АТ "Златобанк", які забезпечені заставою майна ПАТ "Каравай" становить 93142195,00 грн.

Крім того, суд зазначає, що ПАТ "Каравай" є майновим поручителем, а саме особою, яка передала АТ "Златобанк" в іпотеку нерухоме майно та заставу рухоме майно для забезпечення виконання зобов`язання ПАТ "Хлібзавод Салтівський" за кредитним договором № 165/12-КLMV від 09.07.2012.

Суд зазначає, що частиною 1 ст. 11 Закону України "Про іпотеку" передбачено, що майновий поручитель несе відповідальність перед іпотекодержателем за невиконання боржником основного зобов`язання виключно в межах вартості предмета іпотеки.

Таким чином, суд вважає доведеними та обґрунтованими грошові вимоги ПАТ "Златобанк" в частині вартості іпотечного та заставного майна в сумі 93 142 195,00 грн, в решті заявлених вимог відмовляє.

Керуючись статтями 1, 2, 7 Кодексу України з процедур банкрутства, статтями 129, 194-195, 232, 233, 236, 238, 240 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

Позов Публічного акціонерного товариства "Златобанк" задовольнити частково.

Визнати Публічне акціонерне товариство "Златобанк" (код 35894495) кредитором Публічного акціонерного товариства "Каравай", вимоги якого забезпечені заставою майна з сумою вимог 93 142 195,00 грн, що виникли на підставі Кредитного договору №165/12-KLMV від 09.07.2012. В решті вимог відмовити.

Стягнути з ПАТ "Каравай" (61153, місто Харків, вулиця Гвардійців Широнінців, будинок 1а, код 00384414) на користь Публічного акціонерного товариства "Златобанк" (код 35894495) 1600,00 грн судового збору.

Видати накази після набрання рішенням законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Дане рішення може бути оскаржене протягом двадцяти днів з дня складання повного тексту рішення шляхом подання апеляційної скарги до Східного апеляційного господарського суду.

Повне рішення складено "30" жовтня 2023 р.

Суддя В.О. Яризько