УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

03.11.2023Справа № 910/16643/23

Суддя Господарського суду міста Києва Борисенко І. І., розглянувши матеріали

позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Цегла вашого дому" (Київська обл., м. Обухів)

до 1) Державної служби геології та надр України (м. Київ);

2) Міністерства енергетики України (м. Київ)

про стягнення 1 354 077,70 грн.

ВСТАНОВИВ:

До Господарського суду міста Києва звернулось з позовом Товариство з обмеженою відповідальністю "Цегла вашого дому" (далі - ТОВ "Цегла вашого дому", позивач) до Державної служби геології та надр України (далі - Держгеологія, позивач) та Міністерства енергетики України (далі - Міністерство, відповідач) про стягнення з Державного бюджету України шкоди завданої незаконним рішенням Держгеології у сумі 1 354 077,70 грн.

Вивчивши подані матеріали, суддя приходить до висновку, що позовна заява не відповідає вимогам ст. 162-164 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України), враховуючи наступне.

Як вбачається із позову, ТОВ "Цегла вашого дому" заявило вимогу майнового характеру, однак, доказів сплати судового збору за вказану вимогу заявник суду не надав.

Пунктом 2 ч. 1 ст. 164 ГПК України встановлено, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Судовий збір згідно з ч.ч. 1, 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Ставки судового збору визначені у таких розмірах: за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру - 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; немайнового характеру - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб; за заяву про вжиття заходів та забезпечення позову - 0,5 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до Закону України "Про Державний бюджет України на 2023 рік" станом на 01.01.2023 прожитковий мінімум на одну особу для працездатних осіб становить 2 684,00 грн.

Таким чином, заявник повинен був сплатити судовий збір у розмірі 20 311,17 грн. (за 1 вимогу майнового характеру).

Позивач вказану суму судового збору не сплатив, а подав разом з позовом заяву щодо відстрочення його сплати до ухвалення рішення у даній справі.

Розглянувши подану заяву, суд прийшов до висновку, що у її задоволенні слід відмовити.

Так, статтею 8 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за умов, зокрема, якщо предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

З аналізу статті 8 Закону України «Про судовий збір» вбачається, що питання звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору осіб, є правом, а не обов`язком суду навіть за наявності однієї з умов для такого звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення.

У постанові від 14.01.2021 у справі № 0940/2276/18, на яку посилається заявник у поданій заяві, Велика Палата Верховного Суду акцентувала увагу на те, що положення пунктів 1 та 2 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» не поширюються на юридичних осіб, незалежно від наявності майнового критерію (майнового стану учасника справи - юридичної особи), а положення пункту 3 частини першої статті 8 вказаного Закону можуть бути застосовані до юридичної особи за наявності майнового критерію, але тільки у справах, визначених цим пунктом, тобто предметом позову у яких є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Водночас заявник не наводить будь-яких доводів щодо майнового стану ТОВ "Цегла вашого дому", як того вимагає пункт 3 частини 1 статті 8 Закону України «Про судовий збір», а спір стосується виключно стягнення недоотриманого прибутку.

Також суд зауважує, що клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору не містить жодних доводів та доказів, які б свідчили про неможливість сплати позивачем судового збору до ухвалення рішення у справі.

Разом з цим суд зазначає, що сума судового збору у розмірі 20 311,17 грн. є адекватною та співмірною відносно заявлених позовних вимог (майнового характеру), а тому сплата судового збору у вказаній сумі не може розцінюватись як обмеження права на доступ до правосуддя, що узгоджується із практикою Європейського суду з прав людини (рішення суду від 10.07.98 року у справі компанії "Тіннеллі та сини, Лтд. та ін." і "Мак-Елдуф та інші проти Сполученого Королівства", Reports 1998-IV, с. 1660, п. 72), у яких Європейський суд визнає фінансування функціонування органів судової влади в якості "законної мети" та в якості стримуючого фактору від легковажних позовів (рішення суду від 12.06.2007 у справі "Станков проти Болгарії" (Case of Stankov v. Bulgaria, заява № 68490/01, п. 57).

Отже, у даному випадку суд вважає, що сплата судового збору не є обмеженням права позивача на доступ до суду, а є легітимним (передбаченим законом) обов`язком заявника при зверненні до суду сплачувати судовий збір у розумному співвідношенні розміру судового збору у залежності від майнових чи немайнових вимог. Невиконання заявником такого обов`язку наділяє суд правом не приймати позов до розгляду та залишати позовну заяву без руху.

При цьому суд враховує рішення Європейського суду з прав людини від 20.05.2010 у справі "Пелевін проти України" та від 30.05.2013 у справі "Наталія Михайленко проти України", в яких визначено, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

З урахуванням викладеного, суд вважає, що підстав для відстрочення позивача від сплати судового збору немає.

Також за змістом ч. 3 ст. 162 ГПК України позовна заява повинна містити, зокрема, зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Ціною позову ТОВ "Цегла вашого дому" визначило суму в 1 354 077,70 грн. у якості шкоди, яку просить стягнути з Державного бюджету. В обґрунтування вказаної суми позивач надав розрахунок недоотриманого прибутку на суму 1 354 077,70 грн.

Однак, позивач не надав обґрунтування кожної складової (суми) вказаного розрахунку (запланового обсягу видобутку, фактичного обсягу видобутку (можливого мінімального обсягу видобутку), відсоткового співвідношення між запланованим та фактичним, отриманим доходом, понесеними витратами, отриманим прибутком та очікуваним прибутком), із зазначенням доказів на підтвердження таких сум, що позбавляє суд здійснити перевірку правильності нарахування заявленої до стягнення суми.

Крім того, згідно з ч. 2 ст. 164 ГПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Однак, у порушення вказаних норм позивач не надав суду доказів тих обставин, на які він посилається в обґрунтування позову, а саме - лист Держгеології № 12/03/14-19 від 02.01.2019; докази виявлення ГУ СБУ у місті Києві та Київській області в ході виконання доручення слідчого у кримінальному провадженні № 0000343 факту розробки ТОВ "Цегла вашого дому" Трипільського родовища, розташованого в м. Обухів, без висновку з оцінки впливу на довкілля; лист ГУ СБУ у місті Києві та Київській області № 51/2/3-51983 від 07.11.2018; спеціальний дозвіл № 5510 від 10.04.2012; подання Міністерства екології та природних ресурсів України № 5/4-11/13038-18 від 03.12.2018; наказ Держгеології № 507 від 22.12.2018; докази видобутку ТОВ "Цегла вашого дому" піску у кількості 260 640 т. та отримання прибутку у розмірі 1 894 148,20 грн.

Крім того, позивач просив залучити до розгляду справи в якості третьої особи, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Головне управління Державної казначейської служби України у місті Києві.

Згідно зі ст. 50 ГПК України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї із сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи.

У заявах про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі, наявність юридичного інтересу у третьої особи, чи буде у зв`язку з прийняттям судового рішення з даної справи таку особу наділено новими правами чи покладено на неї нові обов`язки, або змінено її наявні права та/або обов`язки, або позбавлено певних прав та/або обов`язків у майбутньому.

У той же час, позивачем не визначено юридичного інтересу ГУ ДКС України у місті Києві щодо даної справи, не зазначено, яким чином внаслідок прийняття судового рішення у справі ця особа буде наділена новими правами чи покладено на неї нові обов`язки, або змінено її наявні права та/або обов`язки, або позбавлено певних прав та/або обов`язків у майбутньому.

Отже, в даному випадку матеріали позовної заяви також не містять належного обгрунтування залучення ГУ ДКС України у місті Києві до розгляду справи в якості третьої особи.

Згідно з ч. 1 ст. 174 ГПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного, керуючись ст. 162, 174, 232-235 Господарського процесуального кодексу України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Цегла вашого дому" до Державної служби геології та надр України та Міністерства енергетики України про стягнення 1 354 077,70 грн. залишити без руху.

Надати Товариству з обмеженою відповідальністю "Цегла вашого дому" строк у п`ять днів з дня вручення даної ухвали на усунення вказаних в ній недоліків, а саме:

- надати докази сплати судового збору у встановленому законом розмірі;

- надати обґрунтування кожної складової (суми) розрахунку недоотриманого прибутку у сумі 1 354 077,70 грн. (запланового обсягу видобутку, фактичного обсягу видобутку (можливого мінімального обсягу видобутку, відсоткового співвідношення між запланованим та фактичним, отриманим доходом, понесеними витратами, отриманим прибутком та очікуваним прибутком), із зазначенням доказів на підтвердження таких сум;

- надати лист Держгеології № 12/03/14-19 від 02.01.2019; докази виявлення ГУ СБУ у місті Києві та Київській області в ході виконання доручення слідчого у кримінальному провадженні № 0000343 факту розробки ТОВ "Цегла вашого дому" Трипільського родовища, розташованого в м. Обухів, без висновку з оцінки впливу на довкілля; лист ГУ СБУ у місті Києві та Київській області № 51/2/3-51983 від 07.11.2018; спеціальний дозвіл № 5510 від 10.04.2012; подання Міністерства екології та природних ресурсів України № 5/4-11/13038-18 від 03.12.2018; наказ Держгеології № 507 від 22.12.2018; докази видобутку ТОВ "Цегла вашого дому" піску у кількості 260 640 т. та отримання прибутку у розмірі 1 894 148,20 грн.;

- надати обгрунтування залучення ГУ ДКС України у місті Києві до розгляду справи в якості третьої особи.

Роз`яснити, що у разі неусунення недоліків у визначений судом строк, позов буде вважатись неподаним та повернутий заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Борисенко І. І.