ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ВОЛИНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

13 жовтня 2023 року Справа № 903/600/23

Господарський суд Волинської області у складі судді Якушевої І.О., за участю секретаря судового засідання Ведмедюка М.П.,

за участю представників:

від позивача: Сохацький А.В. адвокат ( ордер серії АС №1055363 від 07.03.2023),

від відповідача-1: н/з,

від відповідача -2: н/з,

від третьої особи на стороні відповідачів, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Василюк І.М. арбітражний керуючий,

розглянувши за правилами загального позовного провадження справу

за позовом: Фізичної особи-підприємця Мельниченко Олександра Васильовича, м. Біла Церква, Київська область,

до відповідача-1: Товариства з обмеженою відповідальністю Луцький хлібокомбінат, м. Луцьк,

відповідача-2: Приватного нотаріуса Луцького міського нотаріального округу Кухлевської Мирослави Валеріївни, м. Луцьк,

третьої особи на стороні відповідачів, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, Товариства з обмеженою відповідальністю Мрія Старосілля, с. Боратин, Луцького району, Волинської області

про визнання протиправною бездіяльності приватного нотаріуса, визнання права іпотекодержателя, визнання права заставодержателя,

в с т а н о в и в:

12.06.2023 на адресу Господарського суду Волинської області надійшла позовна заява б/н від 06.06.2023 Фізичної особи-підприємця Мельниченка О.В., в якій позивач просить: визнати протиправною бездіяльність Приватного нотаріуса Луцького міського нотаріального округу Кухлевської М.В. в частині відмови у проведенні реєстраційних дій по заміні іпотекодержателя за посвідченим договором іпотеки від 28.02.2020 року P№525 та в частині відмови у проведенні реєстраційних дій по заміні заставодержателя за посвідченим договором застави від 28.02.2020 року P№527, а саме: по заміні ТзОВ Луцький хлібокомбінат () на фізичну особу-підприємця Мельниченко Олександра Васильовича (РНОКПП НОМЕР_1 ) на підставі посвідчення правочинів про відступлення прав за такими договорами; визнати за Фізичною особою-підприємцем Мельниченко Олександром Васильовичем ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) право іпотекодержателя за договором іпотеки, укладеним 28.02.2020 року між ТзОВ Луцький хлібокомбінат та ТОВ Мрія Старосілля та посвідченим Приватним нотаріусом Луцького міського нотаріального округу Кухлевською М.В. (реєстровий №525); визнати за Фізичною особою-підприємцем Мельниченко Олександром Васильовичем ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) право заставодержателя за договором застави, укладеним 28.02.2020 року між ТзОВ Луцький хлібокомбінат та ТОВ Мрія Старосілля та посвідченим Приватним нотаріусом Луцького міського нотаріального округу Кухлевською М.В. (реєстровий №527).

Ухвалою суду від 19.06.2023 було прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі; постановлено справу розглядати за правилами загального позовного провадження; підготовче засідання призначено на 05.07.2023; встановлено відповідачам строк для подання відзиву на позов із урахуванням вимог ст.165 ГПК України до 03.07.2023.

03.07.2023 від відповідача-2 - Приватного нотаріуса Луцького міського нотаріального округу Кухлевської М.В. надійшов відзив від 03.07.2023, в якому відповідач-2 просить відмовити у задоволенні позову в частині визнання протиправною бездіяльності Приватного нотаріуса Луцького міського нотаріального округу щодо відмови у проведенні реєстраційних дій по заміні іпотекодержателя за посвідченим договором іпотеки від 28.02.2020 З№525 та в частині відмови у проведенні реєстраційних дій по заміні заставодержателя за посвідченим договором застави від 28.02.2023 З№527.

Також у відзиві відповідач-2 зазначає, що попередній (орієнтовний) розрахунок судових витрат, які він очікує понести у зв`язку з розглядом справи становить 20000 грн. на оплату витрат на професійну правничу допомогу.

03.07.2023 арбітражний керуючий Василюк І.М. подав до суду пояснення по суті позовних вимог №02-44/202 від 03.07.2023, посилаючись на те, що позивачем як учасника із процесуальним статусом третя особа без самостійних вимог на предмет спору зазначено ТзОВ Мрія Старосілля. Вказує, що він є ліквідатором банкрута - ТзОВ Мрія Старосілля у справі №903/683/22.

Суд залишив без розгляду пояснення по суті позовних вимог арбітражного керуючого Василюка І.М. №02-44/202 від 03.07.2023 та клопотання, які містяться у них, з підстав, наведених в ухвалі від 05.07.2023.

05.07.2023 в судовому засіданні представник позивача заявив усне клопотання про залучення третьою особою на стороні відповідача, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, Товариство з обмеженою відповідальністю Мрія Старосілля; просив суд надати час для ознайомлення з відзивом відповідача-2, посилаючись на те, що відзив позивачу ще не надходив.

Ухвалою суду від 05.07.2023 було відкладено підготовче засідання 26.07.2023; постановлено позивачу до 24.07.2023 подати суду: у письмовій формі клопотання про залучення третьою особою на стороні відповідача, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, ТзОВ Мрія Старосілля; пояснення щодо дати платіжного доручення №16 від 10.06.2022; відповідь на відзив відповідача-2.

11.07.2023 через систему Електронний суд від представника позивача надійшли додаткові пояснення від 11.07.2023, в яких представник позивача посилається на те, що він помилково вказав у переліку додатків до позовної заяви ( пункт 9 у переліку додатків) дату платіжного доручення №16 від 10.06.2022. Зазначає, що вірною датою платіжного доручення №16 слід вважати 09.06.2022, саме платіжне доручення №16 від 09.06.2022 наявне в матеріалах справи і саме його слід брати до уваги при розгляді справи.

11.07.2023 через систему Електронний суд від представника позивача надійшло клопотання від 11.07.2023, в якому представник позивача просить залучити до участі у справі третьою особою на стороні відповідача, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, Товариство з обмеженою відповідальністю Мрія Старосілля.

На обґрунтування клопотання представник позивача посилається на те, що в результаті задоволення позовних вимог у справі позивач фактично набуде статусу забезпеченого кредитора у справі про банкрутство ТзОВ Мрія Старосілля, що в свою чергу буде вимагати від останнього здійснювати передбачені Кодексом України з процедур банкрутства дії відносно такого нового забезпеченого кредитора.

21.07.2023 від представника позивача надійшла відповідь на відзив від 19.07.2023, в якій представник позивача вважає відзив відповідача-2 необґрунтованим та таким, що жодним чином не спростовує обставини справи та позовні вимоги.

26.07.2023 в судовому засіданні представник позивача підтримав клопотання про залучення до участі у розгляді справи третьої особи на стороні відповідача, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, Товариство з обмеженою відповідальністю Мрія Старосілля; звернувся з клопотанням про продовження строку підготовчого провадження.

В судове засідання 26.07.2023 представники відповідачів не з`явилися.

Клопотання представника позивача про залучення до участі у розгляді справи третьої особи на стороні відповідачів, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, Товариства з обмеженою відповідальністю Мрія Старосілля було задоволено з мотивів, викладених в ухвалі суду від 26.07.2023.

Ухвалою суду від 26.07.2023 було продовжено строк проведення підготовчого провадження на 30 днів до 17.09.2023 включно; залучено до участі у розгляді справи третьою особою на стороні відповідачів, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, Товариство з обмеженою відповідальністю Мрія Старосілля; відкладено підготовче засідання на 09.08.2023; встановлено третій особі на стороні відповідачів, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, Товариству з обмеженою відповідальністю Мрія Старосілля строк до 07.08.2023 для подачі письмових пояснень на заявлений позов; запропоновано відповідачам подати суду у строк до 07.08.2023 заперечення на відповідь на відзив.

01.08.2023 від відповідача-2 - Приватного нотаріуса Луцького міського нотаріального округу Кухлевської М.В. надійшли заперечення, у яких приватний нотаріус не погоджується з доводами позивача, викладеними у відповіді на її відзив, вважає, що висновки позивача не відповідають фактичним обставинам справи та нормам матеріального права. .

07.08.2023 на електронну адресу суду від ліквідатора ТзОВ Мрія Старосілля Василюка І.М. надійшли пояснення по суті позовних вимог №02-44/261 від 07.08.2023, в яких ліквідатор вважає, що позовні вимоги є безпідставними, а позовна заява підлягає залишенню без руху.

У поясненнях по суті позовних вимог №02-44/261 від 07.08.2023 ліквідатор ТзОВ Мрія Старосілля Василюк І. посилається на наступні обставини:

- із обґрунтування позовних вимог не вбачається суть процесуальних претензій позивача до відповідача-1, зокрема, в порушення вимог ст.162 ГПК України не наведено зміст позовних вимог до ТОВ Луцький хлібокомбінат, не зазначено, в чому саме полягає протиправність рішень та/або дій вказаного відповідача; не розмежовано зміст позовних вимог до відповідача -1 та відповідача -2;

- при поданні позову як доказ сплати судового збору надано платіжну інструкцію №53 від 07.06.2023. З вказаної інструкції вбачається, що платником коштів є не позивач, а Сохацький А.Б., код платника НОМЕР_2 . Зазначене свідчить, що позивачем надано неналежний доказ сплати судового збору, правовими наслідками чого є залишення позову без руху;

- при оформленні позовної заяви позивачем порушено вимоги ст.162 ГПК України, а саме: не зазначено повне найменування та поштовий індекс відповідача-1, а також реєстраційний номер облікової картки платника податків та/або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України відповідача- 2.

09.08.2023 на електронну адресу суду від ліквідатора ТзОВ Мрія Старосілля Василюка І.М. надійшла заява 02-44/266 від 09.08.2023, в якій ліквідатор просить відкласти підготовче засідання у справі на інший час у зв`язку із його зайнятістю в іншому судовому процесі.

В судове засідання 09.08.2023 представники сторін не з`явилися.

Суд, розглянувши клопотання ліквідатора ТзОВ Мрія Старосілля про відкладення підготовчого засідання, залишив його без задоволення. Суд не визнавав в судове засідання 09.08.2023 явку представників сторін, й, зокрема, ліквідатора ТзОВ Мрія Старосілля обов`язковою, а представництво інтересів в суді не обмежено певним колом осіб. Крім цього, згідно з правовою позицією, викладеною Верховним Судом у постанові від 24.01.2018 по справі № 907/425/16, відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною умовою для якого є не відсутність у судовому засіданні представника сторони, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні.

Ухвалою суду від 09.08.2023 було залишено позовну заяву Фізичної особи-підприємця Мельниченко О.В. без руху; встановлено Фізичній особі-підприємцю Мельниченку О.В. строк 5 днів з дня одержання цієї ухвали для усунення недоліків позовної заяви шляхом подання Господарському суду Волинської області письмових пояснень, в яких зазначити повне найменування та поштовий індекс відповідача- 1 -ТзОВЛуцький хлібокомбінат , а також реєстраційний номер облікової картки платника податків та/або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України відповідача -2 - Приватного нотаріуса Луцького міського нотаріального округу Кухлевської М.В.; навести зміст позовних вимог до ТОВ Луцький хлібокомбінат та зазначити, в чому саме полягає протиправність рішень та/або дій вказаного відповідача; розмежувати зміст позовних вимог до відповідача-1 та відповідача-2; письмові пояснення щодо зазначення у платіжній інструкції №53 від 07.06.2023 платником Сохацького А.Б.

22.08.2023 через систему Електронний суд від представника позивача надійшло клопотання/заява від 21.02.2023, в якому на виконання вимог ухвали суду від 09.08.2023 представник позивача адвокат Сохацький А.В. надав письмові пояснення.

Ухвалою суду від 23.08.2023 постановлено продовжувати розгляд справи в порядку загального позовного провадження у підготовчому судовому засіданні 30.08.2023.

В судовому засіданні 30.08.2023 представник позивача висловив думку про можливість закриття підготовчого провадження та призначення справи до розгляду по суті.

Ухвалою від 30.08.2023 закрито підготовче провадження; призначено справу до розгляду по суті на 20.09.2023.

В судовому засіданні 20.09.2023 представник позивач заявив клопотання про приєднання до матеріалів справи письмових пояснень від 20.09.2023 та клопотання на підставі ст.74 ГПК України зобов`язати Приватного нотаріуса Луцького міського нотаріального округу Кухлевську М.В. надати суду докази, що підтверджують вчинення нею дій, направлених на виконання покладених на неї відповідно до ст.5 Закону України «Про нотаріат» та ч.2 ст.18 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» обов`язків відносно позивача ФОП Мельниченко О.В. за результатами звернення останнього та звернення його представника.

Щодо прийняття письмових пояснень представника позивача від 20.09.2023.

Як визначено п.3 ст.201 ГПК України з оголошення головуючим судового засідання відкритим розпочинається розгляд справи по суті.

Відповідно до ст. 207 Господарського процесуального кодексу України головуючий з`ясовує, чи мають учасники справи заяви чи клопотання, пов`язані з розглядом справи, які не були заявлені з поважних причин в підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом, та вирішує їх після заслуховування думки інших присутніх у судовому засіданні учасників справи.

Суд залишає без розгляду заяви та клопотання, які без поважних причин не були заявлені в підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом.

В першому судовому засіданні з розгляду справи по суті 20.09.2023 представник позивача подав і просив прийняти письмові пояснення від 20.09.2023, до яких приєднав новий доказ - копію листа від 08.03.2023 та докази його надсилання та вручення та заявив клопотання зобов`язати Приватного нотаріуса Луцького міського нотаріального округу Кухлевську М.В. надати суду докази, що підтверджують вчинення нею дій, направлених на виконання покладених на неї відповідно до ст.5 Закону України «Про нотаріат» та ч.2 ст.18 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» обов`язків відносно позивача ФОП Мельниченко О.В. за результатами звернення останнього та звернення його представника.

За змістом ст.ст.161 168 ГПК України заявами по суті справи є позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву.

За змістом ст.ст.169 170 ГПК України заявами з процесуальних питань є заяви, клопотання і заперечення.

Представник позивача на стадії розгляду справи по суті подав пояснення, зміст яких зводиться до заперечень позивача на заперечення відповідача-2, що не передбачено ГПК України.

Разом з цим, у поясненнях від 20.09.2023 міститься два клопотання: 1) про приєднання нового доказу - копії листа від 08.03.2023, доказів його надсилання та вручення; 2) про витребування нових доказів від відповідача-2.

З матеріалів справи вбачається, що провадження у справі було відкрито 19.06.2023, ухвалою від 26.07.2023 строк підготовчого провадження було продовжено на 30 днів до 17.09.2023, підготовче провадження закрито ухвалою від 30.08.2023. Тобто, підготовче провадження тривало більше 2-ох місяців.

За змістом ч.2 ст.80 ГПК України позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

До позовної заяви позивач подав додатки (19 позицій).

У судовому засіданні 30.08.2023, коли суд закривав підготовче провадження, представник позивача приймав участь, висловив думку про можливість закриття підготовчого провадження та призначення розгляду справи по суті, що свідчить, що у нього не було заяв та клопотань.

Поважних причин, які перешкоджали позивачу на стадії підготовчого провадження, яке тривало більше 2-ох місяців, звернутися до суду з клопотаннями, подати суду і просити прийняти інші (нові) докази, окрім тих, які приєднані до позовної заяви, позивач не навів.

Відповідно до п.7 ч.2 ст.182 ГПК України у підготовчому засіданні суд вирішує, зокрема, питання про витребування додаткових доказів та визначає строки їх подання.

Проте, у підготовчому засіданні представник позивача не звертався до суду про витребування доказів.

Окрім цього, відповідно до ч.9 ст.80 ГПК України копії доказів (крім речових доказів), що подаються до суду, заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи. Суд не бере до уваги відповідні докази у разі відсутності підтвердження надсилання (надання) їх копій іншим учасникам справи, крім випадку, якщо такі докази є у відповідного учасника справи або обсяг доказів є надмірним, або вони подані до суду в електронній формі, або є публічно доступними.

До клопотання не приєднано доказів, які б свідчили про надіслання копій доказів іншим учасникам.

За таких обставин на підставі ч. 2 ст. 207 ГПК України суд не приймає до розгляду письмові пояснення від 20.09.2023 та залишає без розгляду: 1) клопотання про приєднання нового доказу - копії листа від 08.03.2023 та доказів його надсилання та вручення; 2) клопотання зобов`язати відповідача-2 надати суду докази на підтвердження вчинення дій, направлених на виконання покладених відповідно до ст.5 Закону України «Про нотаріат», ч.2 ст.18 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» обов`язків відносно позивача ФОП Мельниченко О.В. за результатами звернення останнього та звернення його представника.

В судовому засіданні з 27.09.2023 було оголошено перерву до 13.10.2023, представників позивача, відповідача-2, третьої особи на стороні відповідачів, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, про дату і час наступного судового засідання було повідомлено 27.09.2023; відповідача-1 було повідомлено шляхом надіслання ухвали-повідомлення на підставі ст.120 ГПК України, відправлення вручено 03.10.2023.

Відповідач-1 правом на подачу відзиву на позов не скористався, справу відповідно до ч.9 ст.165 ГПК України вирішено за наявними матеріалами.

У процесі судового розгляду встановлено, що 28.02.2020 року між ТзОВ «Луцький хлібокомбінат» як іпотекодержателем та ТОВ Мрія Старосілля як іпотекодавцем було укладено договір іпотеки, який посвідчено Приватним нотаріусом Луцького міського нотаріального округу Кухлевською М.В. (реєстровий № 525, надалі - договір іпотеки).

Також 28.02.2020 між ТзОВ «Луцький хлібокомбінат» як заставодержателем та ТОВ Мрія Старосілля як заставодавцем було укладено договір застави, який посвідчено Приватним нотаріусом Луцького міського нотаріального округу Кухлевською М.В. (реєстровий № 527, надалі - договір застави).

Зазначені договори були укладені з метою забезпечення виконання зобов`язань ТОВ Мрія Старосілля перед ТзОВ «Луцький хлібокомбінат» за договором позики від 16.04.2018 (надалі - договір позики).

28.01.2022 року між ТзОВ «Луцький хлібокомбінат» як кредитором та фізичною особою-підприємцем Мельниченко Олександром Васильовичем як новим кредитором було укладено договір відступлення права вимоги за договором позики (надалі - договір відступлення).

Згідно з п.1 договору відступлення кредитор зобов`язується здійснити відступлення прав вимоги, а новий кредитор прийняти право вимоги зобов`язання до ТОВ Мрія Старосілля, які грунтуються на договорі позики із заставним та іпотечним зобов`язанням від 16.04.2018,укладених між кредитором і боржником.

Цим же пунктом договору відступлення узгоджено, що разом із правом вимоги виконання зобов`язань за договором позики до нового кредитора переходять права за договорами, що забезпечують виконання зобов`язання, а саме: права іпотекодержателя, що виникають з договору іпотеки від 28.02.2020 (зареєстрований у реєстрі за №525) та права заставодержателя, що виникають з договору застави від 28.02.2022 (зареєстрований у реєстрі за №527).

Пунктом 4 договору відступлення права вимоги передбачено, що за відступлення права вимоги новий кредитор зобов`язується сплатити кредитору 5 000 000,00 грн. до 14.02.2022. Після проведення повної оплати, що має бути підтверджена платіжними дорученнями нового кредитора та довідкою кредитора у довільній формі, сторони зобов`язуються укласти договори про відступлення прав за договором іпотеки від 28.02.2020 року, укладеним між кредитором та ТОВ Мрія Старосілля, посвідченим Приватним нотаріусом Луцького міського нотаріального округу Волинської області Кухлевською М.В., який зареєстрований в реєстрі за № 525, та договором застави від 28.02.2020 року, укладеним між кредитором та ТОВ Мрія Старосілля, посвідченим Приватним нотаріусом Луцького міського нотаріального округу Волинської області Кухлевською М.В., який зареєстрований в реєстрі за № 527.

Фізична особа-підприємець Мельниченко О.В. повністю сплатив ТзОВ «Луцький хлібокомбінат» кошти у розмірі 5 000 000,00 грн., що підтверджується копіями платіжних доручень №10 від 31.01.2022, №11 від 08.02.2022, №13 від 22.02.2022, №16 від 09.06.2022, №17 від 10.06.2022, №18 від 13.06.2022, №19 від 17.06.2022; довідкою ТзОВ «Луцький хлібокомбінат» № 1-05/23 від 08.05.2023.

Проте, частина коштів оплачена поза межами строку, узгодженого у п.4 договору відступлення.

Згідно з абзацом 2 п.12 договору відступлення сторони дійшли згоди, що у разі несплати, прострочення сплати або сплати не в повному обсязі новим кредитором первісному кредитору за даним договором 5 000 000,00 грн. у визначені даним договором строки, даний договір вважається розірваним, домовленості визначені ним втрачають силу, а первісний кредитор вправі відступити право вимоги третім особам за власним вибором.

За змістом п.8.6. договору застави відступлення прав заставодержателем за цим договором здійснюється за правочином про відступлення прав. Відомості про таке відступлення підлягають державній реєстрації у встановленому законом порядку (якщо така реєстрація була проведена). Заставодержатель зобов`язаний письмово у п`ятиденний строк повідомити заставодавця про відступлення прав за цим договором і права вимоги за договором позики.

У позовній заяві позивач пояснює, що відповідач-1 у справі - ТзОВ «Луцький хлібокомбінат» висловив намір укласти правочини про відступлення прав за договором іпотеки та договором застави, що підтверджується довідкою № 2-05/23 від 08.05.2023. Позивач стверджує, що з цією метою він письмово звертався до Приватного нотаріуса Луцького міського нотаріального округу Кухлевської М.В. із заявами про визначення дати та часу проведення дій, однак такі заяви були залишені без реакції. До позовної заяви позивач приєднав копію заяви від 11.05.2023 з доказами її надіслання і вручення Приватному нотаріусу Луцького міського нотаріального округу Кухлевській М.В.

Проте, як стверджує позивач, при зустрічі із представником ФОП Мельниченко О.В. адвокатом Сохацьким А.В. нотаріус Кухлевська М.В. повідомила, що не має наміру здійснювати жодних дій щодо договору іпотеки та договору застави.

Вважаючи, що Приватний нотаріус Луцького міського нотаріального округу Кухлевська М.В. протиправно відмовила у проведенні реєстраційних дій по заміні сторони у договорах забезпечення, позивач звернувся з позовом до суду.

Вимога позивача позов в частині визнання протиправною бездіяльності Приватного нотаріуса Луцького міського нотаріального округу Кухлевської М.В. в частині відмови у проведенні реєстраційних дій по заміні іпотекодержателя за посвідченим договором іпотеки від 28.02.2020 та в частині відмови у проведенні реєстраційних дій по заміні заставодержателя за посвідченим договором застави від 28.02.2020 року не підлягає до задоволення.

За положеннями статті 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Позивач у процесі судового розгляду не довів факту відмови приватним нотаріусом у проведенні нею реєстраційних дій, не подав доказів, які б свідчили про прийняття приватним нотаріусом рішення про відмову у проведенні реєстраційних дій, а стверджуючи про бездіяльність приватного нотаріуса, не обгрунтував, яким саме вимогам законодавства не відповідає бездіяльність Приватного нотаріуса Луцького міського нотаріального округу Кухлевської М.В.

Згідно з частиною 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини, пов`язані з державною реєстрацією прав на нерухоме майно та їх обтяжень, регулюються Законом України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень", Порядком державної реєстрації речових прав на нерухоме майно (надалі Порядок), затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 20.2015 № 527.

Відповідно до статті 2 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень", державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень (надалі - державна реєстрація прав) - офіційне визнання і підтвердження державою фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Згідно з п.6 Порядку державна реєстрація прав проводиться за заявою заявника шляхом звернення до суб`єкта державної реєстрації прав або нотаріуса.

Частиною 1 ст.18 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" передбачено, що державна реєстрація прав проводиться в такому порядку з урахуванням особливостей, визначених цим Законом:

1) прийняття/отримання документів для державної реєстрації прав, формування та реєстрація заяви в базі даних заяв;

2) виготовлення електронних копій документів, поданих для державної реєстрації прав, шляхом сканування (у разі подання документів у паперовій формі) та їх розміщення у Державному реєстрі прав;

3) встановлення черговості розгляду заяв, зареєстрованих у базі даних заяв;

4) перевірка документів та/або відомостей Державного реєстру прав, відомостей реєстрів (кадастрів), автоматизованих інформаційних систем на наявність підстав для зупинення розгляду заяви, зупинення державної реєстрації прав, відмови у проведенні державної реєстрації прав та прийняття відповідних рішень;

5) прийняття рішення про державну реєстрацію прав (у разі відсутності підстав для зупинення розгляду заяви, зупинення державної реєстрації прав, відмови у проведенні державної реєстрації прав);

6) відкриття розділу в Державному реєстрі прав та/або внесення до відкритого розділу або спеціального розділу Державного реєстру прав відповідних відомостей про речові права на нерухоме майно, об`єкт незавершеного будівництва, майбутній об`єкт нерухомості та їх обтяження, про об`єкти та суб`єктів цих прав;

7) формування витягу з Державного реєстру прав про проведену державну реєстрацію прав для подальшого використання заявником;

8) видача/отримання документів за результатом розгляду заяви.

Перелік документів, необхідних для державної реєстрації прав, та порядок державної реєстрації прав визначається Кабінетом Міністрів України у Порядку державної реєстрації прав на нерухоме майно та їх обтяжень.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст. 20 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» заява на проведення реєстраційних дій подається заявником у паперовій формі, а у випадках, передбачених законодавством, - в електронній формі разом з оригіналами документів, необхідних для проведення реєстраційних дій, чи їх копіями, засвідченими державними органами, органами місцевого самоврядування (якщо оригінали таких документів відповідно до законодавства залишаються у справах державних органів, органів місцевого самоврядування).

Заява на проведення реєстраційних дій у паперовій формі подається за умови встановлення особи заявника. Встановлення особи громадянина України здійснюється за паспортом громадянина України або за іншим документом, що посвідчує особу, передбаченим Законом України "Про Єдиний державний демографічний реєстр та документи, що підтверджують громадянство України, посвідчують особу чи її спеціальний статус".

Згідно з ч.4 ст. 20 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» заява про проведення реєстраційних дій, надання інформації з Державного реєстру прав не приймається в разі: 1) відсутності документа, що підтверджує оплату адміністративних послуг, або внесення відповідної плати не в повному обсязі; 2) невстановлення особи заявника чи обсягу його повноважень на подання відповідної заяви; 3) відсутності в Державному земельному кадастрі відомостей про земельну ділянку (у разі державної реєстрації прав на земельну ділянку).

Частиною 1 ст. 22 Законом України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» передбачено, що не розглядаються документи з підчищеннями або дописками, закресленими словами та іншими не обумовленими в них виправленнями, заповнені олівцем, з пошкодженнями, що не дають змоги однозначно тлумачити їх зміст, а також оформлені з порушенням вимог законодавства.

У процесі судового розгляду відповідач-2 Приватний нотаріус Луцького міського нотаріального округу Кухлевська М.В. подала відзив на позов та заперечення на відповідь на відзив, у яких пояснила, що заява позивача про проведення реєстраційних дій від 11.05.2023 була подана засобами поштового зв`язку, що унеможливило встановлення особи заявника; подання такої заяви засобами поштового зв`язку не передбачено Законом України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень».

Також приватний нотаріус пояснила, що до заяви позивача, від імені якого діяв представник - адвокат Сохацький А.В., не було надано оригіналів документів, необхідних для проведення реєстраційних дій, чи їх копій, засвідчених державними органами, органами місцевого самоврядування.

Як пояснила приватний нотаріус, заява про проведення реєстраційних дій від 11.05.2023 була подана та підписана представником - адвокатом Сохацьким А.В., до заяви додано копію ордера на надання правничої допомоги у Господарському суду Волинської області від 07.03.2023, що свідчило про відсутність повноважень представника Сохацького А.В. діяти від імені позивача у нотаріуса чи реєстратора з метою здійснення реєстраційних дій.

У зв`язку з цим приватний нотаріус вказане звернення розглянула в порядку звернення громадян та надала відповідь заявнику.

Відповідно до ч. 1 ст. 20 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» у разі подання заяви уповноваженою на те особою державним реєстратором встановлюється обсяг повноважень такої особи на підставі документа, що підтверджує її повноваження діяти від імені іншої особи.

Для цілей проведення реєстраційних дій документом, що підтверджує повноваження діяти від імені іншої особи, є документ, що підтверджує повноваження законного представника особи, нотаріально посвідчена довіреність (крім проведення реєстраційних дій за заявою уповноваженої особи державного органу, органу місцевого самоврядування), довіреність, видана відповідно до законодавства іноземної держави, або відомості з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань про особу, яка уповноважена діяти від імені юридичної особи.

Дійсність довіреності, нотаріально посвідченої відповідно до законодавства України, перевіряється за допомогою Єдиного реєстру довіреностей.

Як зазначено у копії заяви про проведення реєстраційних дій від 11.05.2023 (а.с.42), приєднаній позивачем до позовної заяви, до заяви як додаток було додано копії документів, що підтверджують повноваження представника.

Проте, які саме копії документів були надані на підтвердження повноважень представника не конкретизовано, позивач не довів, що заява містила документи на підтвердження повноважень представника, передбачені ч. 1 ст. 20 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень».

Разом з цим, подану позивачем заяву від 11.05.2023 не можна вважати заявою про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень у розумінні приписів чинного законодавства, фактично ця заява засвідчує лише намір позивача ініціювати проведення державної реєстрації; з пояснень позивача та відповідача-2 випливає, що фактичного формування заяви про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень не відбулося.

Щодо вимоги визнати за Фізичною особою-підприємцем Мельниченко О.В. право іпотекодержателя за договором іпотеки від 28.02.2020, право заставодержателя за договором застави від 28.02.2020.

Відповідно до статті 52 Господарського процесуального кодексу України у разі смерті або оголошення фізичної особи померлою, припинення юридичної особи шляхом реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення), заміни кредитора чи боржника в зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідного учасника справи на будь-якій стадії судового процесу.

Отже, правовими підставами для процесуального правонаступництва є, зокрема, заміна кредитора чи боржника у зобов`язанні.

Згідно з частиною першою статті 509 Цивільного кодексу України (надалі - ЦК України) зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Відповідно до статті 512 ЦК України кредитор у зобов`язанні може бути замінений іншою особою, зокрема, внаслідок передання ним своїх прав іншій особі за правочином (відступлення права вимоги); правонаступництва.

Згідно з частиною 1 статті 513 ЦК України правочин щодо заміни кредитора у зобов`язанні вчиняється у такій самій формі, що і правочин, на підставі якого виникло зобов`язання, право вимоги за яким передається новому кредиторові.

Договір застави від 28.02.2022 укладено у письмовій формі, нотаріально посвідчений.

Договір іпотеки від 28.02.2022 укладено у письмовій формі, нотаріально посвідчений.

До нового кредитора переходять права первісного кредитора у зобов`язанні в обсязі і на умовах, що існували на момент переходу цих прав, якщо інше не встановлено договором або законом (стаття 514 ЦК України).

Статтею 516 ЦК України передбачено, що заміна кредитора у зобов`язанні здійснюється без згоди боржника, якщо інше не встановлено договором або законом. Якщо боржник не був письмово повідомлений про заміну кредитора у зобов`язанні, новий кредитор несе ризик настання несприятливих для нього наслідків. У цьому разі виконання боржником свого обов`язку первісному кредиторові є належним виконанням.

Відповідно до статті 517 ЦК України первісний кредитор у зобов`язанні повинен передати новому кредиторові документи, які засвідчують права, що передаються, та інформацію, яка є важливою для їх здійснення. Боржник має право не виконувати свого обов`язку новому кредиторові до надання боржникові доказів переходу до нового кредитора прав у зобов`язанні.

Між ТзОВ «Луцький хлібокомбінат» як кредитором та фізичною особою-підприємцем Мельниченко О.В. як новим кредитором 28.01.2022 було укладено лише договір відступлення права вимоги за договором позики (надалі - договір відступлення).

Договори про відступлення прав за договором іпотеки від 28.02.2020 року, укладеним між відповідачем-1 ТзОВ «Луцький хлібокомбінат» та ТзОВ «Мрія Старосілля», та за договором застави від 28.02.2020 року, укладеним між відповідачем -1 ТзОВ «Луцький хлібокомбінат» та ТзОВ «Мрія Старосілля», укладені не були.

Державна реєстрація іпотек проводиться шляхом внесення запису до Державного реєстру іпотек про обтяження і зміну умов обтяження нерухомого майна іпотекою, відступлення прав за іпотечним договором, передачу, анулювання, видачу дубліката заставної та видачу нової заставної.

Обтяження нерухомого майна іпотечним договором підлягає державній реєстрації відповідно до вимог Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого постанови Кабінету Міністрів України від 25.12.2015 р. № 1127.

Взаємні права й обов`язки іпотекодавця та іпотекодержателя виникають з моменту державної реєстрації іпотеки відповідно до закону, а не з моменту нотаріального посвідчення іпотечного договору. Реєстрація іпотечного договору в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень є підставою для його дійсності.

Відповідно до статті 24 Закону України "Про іпотеку" відступлення прав за іпотечним договором здійснюється без необхідності отримання згоди іпотекодавця, якщо інше не встановлено іпотечним договором, і за умови, що одночасно здійснюється відступлення права вимоги за основним зобов`язанням. Якщо не буде доведено інше, відступлення прав за іпотечним договором свідчить про відступлення права вимоги за основним зобов`язанням. Іпотекодержатель зобов`язаний письмово у п`ятиденний строк повідомити боржника про відступлення прав за іпотечним договором і права вимоги за основним зобов`язанням. Правочин про відступлення прав за іпотечним договором підлягає нотаріальному посвідченню. Відомості про таке відступлення підлягають державній реєстрації у встановленому законодавством порядку.

Згідно з частиною 2 статті 3 Закону України "Про іпотеку" взаємні права і обов`язки іпотекодавця та іпотекодержателя виникають з моменту державної реєстрації іпотеки відповідно до закону.

Згідно зі статтею 2 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень - офіційне визнання і підтвердження державою фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Відповідно до частини 2 статті 3 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" речові права на нерухоме майно та їх обтяження, що підлягають державній реєстрації відповідно до цього Закону, виникають з моменту такої реєстрації.

Таким чином, момент виникнення права вимоги за іпотечним договором чинне законодавство пов`язує з фактом державної реєстрації іпотеки в порядку, визначеному законодавством.

Враховуючи викладене, виникнення у позивача прав іпотекодержателя за договором іпотеки від 28.02.2022 може відбутися лише після укладення правочину про відступлення прав за іпотечним договором, його нотаріального посвідчення, а також державної реєстрації речових прав на нерухоме майно; виникнення у позивача прав заставодержателя за договором застави від 28.02.2022 може відбутися після укладення правочину про відступлення прав за договором застави та його нотаріального посвідчення.

З огляду на наведені вище норми законодавства сам по собі факт укладення договору відступлення права вимоги за договором позики від 28.01.2022 не може бути підставою виникнення у позивача прав іпотекодержателя та прав заставодержателя.

Оскільки договорів про відступлення прав за договором іпотеки від 28.02.2022, за договором застави від 28.02.2022 між відповідачем-1 ТзОВ «Луцький КХП» і позивачем не укладено, державної реєстрації іпотеки в порядку, визначеному законодавством, не проведено, а тому не відбувся перехід прав іпотекодержателя, прав заставодержателя до позивача, позивач не набув прав іпотекодержателя за договором іпотеки від 28.02.2020, прав заставодержателя за договором застави від 28.02.2022, а тому відсутні підстави для задоволення позову в частині визнання за позивачем прав іпотекодержателя за договором іпотеки від 28.02.2020, прав заставодержателя за договором застави від 28.02.2022.

Договір відступлення права вимоги за договором позики від 28.01.2022 не може бути підставою виникнення прав ще й тому, що частину коштів за відступлення права вимоги позивач перерахував відповідачу-1 поза межами строку, узгодженого у п.4 договору відступлення, а за умовою абзацу 2 п.12 договору відступлення сторони дійшли згоди, що у разі несплати, прострочення сплати або сплати не в повному обсязі новим кредитором первісному кредитору за даним договором 5 000 000,00 грн. у визначені даним договором строки, даний договір вважається розірваним, домовленості визначені ним втрачають силу, а первісний кредитор вправі відступити право вимоги третім особам за власним вибором.

Відповідно до ст. 653 ЦК України в разі розірвання договору зобов`язання сторін припиняються.

Відмовляючи у задоволенні позову, судом також враховано, що за змістом ч.1 ст.16 Цивільного кодексу України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу, а згідно із пунктом 1 частини 2 статті 16 цього Кодексу одним із способів захисту цивільних прав та інтересів є визнання права.

Набуття права - це певний юридичний склад, з яким закон пов`язує виникнення в особи суб`єктивного права на певні об`єкти, при цьому суд повинен встановити, з яких саме передбачених законом підстав, у який передбачений законом спосіб позивач набув прав на певний об`єкт і чи підлягає це право захисту.

Судове рішення не породжує прав, а лише підтверджує наявне у позивача право, набуте раніше на законних підставах.

Отже, передумовами та матеріальними підставами для захисту певного права у судовому порядку, зокрема, у визначений спосіб, є наявність підтвердженого належними доказами права особи, а також підтверджене належними доказами порушення (невизнання або оспорювання) цього права.

Встановивши наявність у особи, яка звернулася з позовом, суб`єктивного матеріального права або охоронюваного законом інтересу, на захист яких подано позов, суд з`ясовує наявність чи відсутність факту порушення або оспорення і відповідно ухвалює рішення про захист порушеного права або відмовляє позивачу у захисті, дійшовши висновку про безпідставність та необґрунтованість заявлених вимог.

Проте, з огляду на встановлені судом обставини, позивач не підтвердив доказами перехід до нього від відповідача-1 прав іпотекодержателя, заставодержателя, а відтак й не довів порушення цих прав.

На момент звернення з тим чи іншим позовом, права та інтереси, на захист яких поданий позов, вже мають бути порушені, оспорені або не визнані особою, до якої пред`явлений позов, тобто, законодавець пов`язує факт звернення до суду із наявністю вже порушених, оспорених або не визнаних прав та інтересів позивача.

Відсутність порушеного права чи невідповідність обраного позивачем способу його захисту способам, визначеним законодавством, встановлюється під час розгляду справи по суті та є підставою для прийняття судового рішення про відмову в позові.

У зв`язку із відмовою у задоволенні позову на підставі ст. 129 Господарського процесуального кодексу України витрати, пов`язані з оплатою судового збору, покладаються на позивача.

Керуючись ст. 73-79, 86, 129, 185, 232, 236, 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

в и р і ш и в :

у задоволенні позову відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги це рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено до Північно-західного апеляційного господарського суду впродовж 20 днів з дня складання повного тексту судового рішення.

Повний текст рішення виготовлено та підписано 23.10.2023.

Суддя І. О. Якушева