ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
У Х В А Л А

"18" жовтня 2023 р. Справа № 916/3038/23

Господарський суд Одеської області у складі судді Сулімовської М.Б., за участю секретаря судового засідання Толкунової М.Г., розглянувши у відкритому судовому засіданні справу

за позовом: Приватного акціонерного товариства "Агрохолдинг Авангард" (, 03115, м. Київ, проспект Берестейський, буд.121-В)

до відповідача: російської федерації в особі міністерства юстиції російської федерації (м. москва, вул. Житня, буд.14, будівля 1, росія, 119991)

про стягнення 796582018,56 грн. збитків

за участю представників учасників справи:

від позивача: Негодуйко Г. В., адвокат, ордер серія АН № 1232998 від 15.08.2023

від відповідача: не з`явився

в с т а н о в и в:

Позивач Приватне акціонерне товариство "Агрохолдинг Авангард" звернувся до Господарського суду Одеської області із позовом до відповідача російської федерації в особі міністерства юстиції російської федерації про стягнення 796582018,56 грн. збитків.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 01 та 02 березня 2022 року під час збройної агресії російської федерації на території Херсонської області військовими країни-агресора здійснювались артилерійські обстріли населених пунктів Музиківської СТГ, внаслідок чого була повністю зруйнована трансформаторна підстанція ПС-35/10 "Східна", що належить АТ "Херсонобленерго". У зв`язку з руйнацією трансформаторної підстанції повністю без електропостачання залишилась птахофабрика на 602 млн. кур-несучок промислового стада, яка знаходиться за адресою: Херсонська область, Херсонський район, Музиківська СТГ, село Східне, комплекс будівель №2, де здійснювала господарську діяльність філія "Чорнобаївське" ПрАТ "Агрохолдинг Авангард". Вказані обставини призвели до загибелі кур-несучок, чим було завдано позивачу збитків на загальну суму 796582018,56 грн.

Ухвалою суду від 24.07.2023 позовну заяву Приватного акціонерного товариства "Агрохолдинг Авангард" прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі; ухвалено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження; призначено підготовче засідання на 24.08.2023.

Ухвалою суду від 24.08.2023 закрито підготовче провадження у справі №916/3038/23; призначено розгляд справи по суті у судовому засіданні на 21.09.2023.

У зв`язку з тимчасовою непрацездатністю судді Сулімовської М.Б. судове засідання, призначене на 21.09.2023, не відбулося.

Ухвалою від 29.09.2023 постановлено провести підготовче засідання у справі №916/3038/23 впродовж розумного строку, призначено судове засідання у справі на 18.10.2023.

17.10.2023 позивачем подано до суду клопотання про повернення до розгляду справи у підготовчому провадженні; визначення генеральної прокуратури рф другим уповноваженим органом, який забезпечує представництво та захист інтересів рф в міждержавних органах, іноземних та міжнародних судах; про залучення до матеріалів справи доказів направлення відповідачу в особі його уповноважених органів через треті країни копії позовної заяви та доданих до неї доказів; додаткові пояснення та заяву про зміну предмета позову.

В судове засідання з`явився представник позивача.

Представник позивача підтримав клопотання про повернення на стадію підготовчого провадження.

Обґрунтовуючи клопотання представник позивача зазначає, що наразі товариством подано ряд клопотань, розгляд яких можливий лише на стадії підготовчого провадження, у зв`язку з чим просить задовольнити клопотання.

Розглянувши клопотання Приватного акціонерного товариства "Агрохолдинг Авангард", заслухавши представника позивача, суд зазначає наступне.

Частиною 1 ст. 2 ГПК України визначено, що завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Відповідно до ч.2 ст.2 ГПК України, суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства.

Основними засадами (принципами) господарського судочинства є: верховенство права, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, гласність і відкритість судового процесу та його повне фіксування технічними засобами, змагальність сторін, диспозитивність, пропорційність, обов`язковість судового рішення, забезпечення права на апеляційний перегляд справи, забезпечення права на касаційне оскарження судового рішення у визначених законом випадках, розумність строків розгляду справи судом, неприпустимість зловживання процесуальними правами, відшкодування судових витрат сторони, на користь якої ухвалене судове рішення.

За приписами ст.161 ГПК України, при розгляді справи судом в порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Підстави, час та черговість подання заяв по суті справи визначаються цим Кодексом або судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Статтею 177 ГПК України визначено завдання та строк підготовчого провадження.

Так, відповідно до частини 1 статті 177 ГПК України, завданням підготовчого провадження є: 1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; 2) з`ясування заперечень проти позовних вимог; 3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; 4) вирішення відводів; 5) визначення порядку розгляду справи; 6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Згідно зі статтею 181 ГПК України, для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання. Дата і час підготовчого засідання призначаються суддею з урахуванням обставин справи і необхідності вчинення відповідних процесуальних дій.

За приписами ст.182 ГПК України, у підготовчому засіданні суд: у разі необхідності заслуховує уточнення позовних вимог та заперечень проти них та розглядає відповідні заяви; з`ясовує, чи повідомили сторони про всі обставини справи, які їм відомі; з`ясовує, чи надали сторони докази, на які вони посилаються у позові і відзиві, а також докази, витребувані судом чи причини їх неподання; вирішує питання про проведення огляду письмових, речових і електронних доказів у місці їх знаходження; вирішує питання про витребування додаткових доказів та визначає строки їх подання, вирішує питання про забезпечення доказів, якщо ці питання не були вирішені раніше; вирішує заяви та клопотання учасників справи; встановлює строки для подання відповіді на відзив та заперечення; здійснює інші дії, необхідні для забезпечення правильного і своєчасного розгляду справи по суті.

Враховуючи те, що нормами ГПК України передбачене вирішення питання щодо суб`єктного складу сторін, розгляд заяв про зміну предмета позову лише на стадії підготовчого провадження, зважаючи на зміст та характер спірних правовідносин у цій справі, з метою повного та всебічного розгляду справи, господарський суд дійшов висновку про наявність підстав для повернення до стадії підготовчого провадження.

Згідно ч. 3 ст. 198 ГПК України, головуючий відповідно до завдання господарського судочинства керує ходом судового засідання, забезпечує додержання послідовності і порядку вчинення процесуальних дій, здійснення учасниками судового процесу їх процесуальних прав і виконання ними обов`язків, спрямовує судовий розгляд на забезпечення повного, всебічного та об`єктивного з`ясування обставин справи, усуваючи із судового розгляду все, що не має істотного значення для вирішення справи.

Главою 6 Розділу ІІІ ГПК України не врегульовано питання щодо повернення суду першої інстанції до стадії підготовчого провадження після його закриття, зокрема зі стадії розгляду справи по суті.

Відповідно до ч. 4 ст. 236 ГПК України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин, господарський суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

В постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 16 грудня 2021 року у справі № 910/7103/21, зроблено висновок, що: відповідно до практики Верховного Суду, суди першої інстанції за наявності певних обставин можуть прийняти рішення про повернення до стадії підготовчого провадження після його закриття для вчинення тих чи інших процесуальних дій, які можуть бути реалізовані лише на стадії підготовчого провадження.

Разом з тим, такі обставини мають бути вагомими, оскільки можливість повернення до стадії підготовчого провадження з будь-яких підстав нівелює саме значення стадій господарського процесу: як підготовчого провадження, так і стадії розгляду справи по суті.

В постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 12 січня 2022 року у справі № 234/11607/20 (провадження № 61-15126св21) зроблено висновок, що: при застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

У пункті 30 постанови Верховного Суду від 03.10.2019 у справі №902/271/18 сформульовано такий правовий висновок: "Також Верховний Суд звертається до власної практики, зокрема, постанови від 02.10.2019 у справі № 916/2421/18, у якій Верховний Суд погодився з судами першої та апеляційної інстанцій у питанні можливості повернення до стадії підготовчого провадження після його закриття у випадку, якщо судом встановлено замовчування відповідачем важливого питання, яке мало б бути вирішено саме на стадії підготовчого провадження. На думку Верховного Суду, стадія підготовчого провадження з огляду на її мету є не формальною, а реальною запорукою здійснення ефективного правосуддя на стадії розгляду справи по суті, тож належне та добросовісне ставлення до стадії підготовчого провадження як з боку суду, так і з боку всіх учасників справи, є таким, що у повній мірі відповідає засадам справедливого правосуддя".

Також, близький за змістом висновок викладений у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду у справі №204/6085/20 від 05.10.2022.

Відповідно до статті 7 Закону України "Про судоустрій і статус суддів", кожному гарантується захист його прав, свобод та інтересів у розумні строки незалежним, безстороннім і справедливим судом, утвореним відповідно до закону. Судова система забезпечує доступність правосуддя для кожної особи відповідно до Конституції та в порядку, встановленому законами України.

Згідно зі статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" та частини 4 статті 11 Господарського процесуального кодексу України, суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи. Право на розгляд справи означає право особи звернутися до суду та право на те, що його справа буде розглянута та вирішена судом. При цьому, особі має бути забезпечена можливість реалізувати вказані права без будь-яких перепон чи ускладнень. Здатність особи безперешкодно отримати судовий захист є змістом поняття доступу до правосуддя. Перешкоди у доступі до правосуддя можуть виникати як через особливості внутрішнього процесуального законодавства, так і через передбачені матеріальним правом обмеження. Для ЄСПЛ природа перешкод у реалізації права на доступ до суду не має принципового значення.

З огляду на подання позивачем клопотання про визначення уповноваженого представника відповідача та заяви про зміну предмета позову, з метою дотримання та забезпечення реалізації процесуальних прав сторін, суд вважає за можливе повернутись до стадії підготовчого провадження у справі №916/3038/23, чим задовольняє клопотання позивача.

Також судом розглянуто клопотання позивача про визначення генеральної прокуратури рф уповноваженим органом, який забезпечує представництво та захист інтересів рф в міждержавних органах, іноземних та міжнародних судах.

Обґрунтовуючи означене клопотання представник позивача зауважив, що ПАТ "Агрохолдинг Авангард" пред`явлено позов до відповідача російської федерації в особі міністерства юстиції російської федерації.

Разом з тим, відповідно до статті 39-1 федерального закону рф "Про прокуратуру російської федерації", генеральна прокуратура рф забезпечує представництво та захист інтересів рф в міждержавних органах, іноземних та міждержавних судах, іноземних та міждержавних третейських судах (арбітражах), окрім випадків розгляду спорів між рф та іноземними державами або міжнародними організаціями.

Розглянувши клопотання позивача, суд дійшов висновку про його задоволення та визначення відповідачем у справі російської федерації в особі міністерства юстиції російської федерації та генеральної прокуратури російської федерації.

Крім того, судом розглянуто заяву позивача про зміну підстав позову.

Підтримуючи заяву представник товариства зазначив, що за змістом позовної заяви позивач просить стягнути з відповідача 796582018,56 грн. збитків та 796582,00 грн. витрат на професійну правничу допомогу.

Зазначений предмет позову обумовлений підставами позову, які пов`язані з фактом знищення майна позивача відповідачем. Розміром матеріальних збитків позивача, спричинених відповідачем, який є грошовим еквівалентом знищеного майна позивача (вартість знищеного майна), обрахований та визначений в гривнях за результатами проведення судової товарознавчої експертизи.

В свою чергу, позивач додатково просить визначити позовні вимоги в грошовому еквіваленті в іноземній валюті - в доларах США.

При цьому позивач наголошує, що відповідно до положень ст.524 ЦК України, зобов`язання має бути виражене у грошовій одиниці України - гривні. Сторони можуть визначити грошовий еквівалент зобов`язання в іноземній валюті.

Статтею 3 ЦК України визначено, що загальними засадами цивільного законодавства є, зокрема, справедливість, добросовісність та розумність.

Кожна потерпіла особа має право на ефективний захист свого порушеного майнового інтересу. В свою чергу, у вимірі відносин з іноземним елементом, особливо в екстраординарних випадках присудження компенсації шкоди з держави-агресора, яка своїми діями свідомо поставила себе у стан фактичної відмови від державного імунітету, потерпіла особа має усі підстави очікувати, що її право буде дійсно ефективно захищене. Таке правомірне очікування може бути кваліфіковане як майно в розумінні приписів статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

З цих причин, на переконання позивача, визначення у рішенні суду еквіваленту суми стягнення завданої шкоди з держави-агресора в іноземній валюті відповідає засадам розумності та справедливості.

З урахуванням курсу долару США станом на дату заподіяння шкоди позивачу (01.03.2022), позивач просить стягнути з відповідача 796582018,56 грн. збитків, що в грошовому еквіваленті іноземної валюти становить 27229011 доларів США 84 центів, та 796582,00 грн. витрат на професійну правничу допомогу, що в грошовому еквіваленті іноземної валюти становить 27229 доларів США 01 центів.

Розглянувши заяву про зміну предмету позову, заслухавши представника позивача, суд зазначає наступне.

За приписами статті 162 ГПК України, у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи. Позовна заява повинна містити, зокрема, зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову. У позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.

Таким чином, позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається з двох елементів: предмета і підстави позову.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Предмет позову повинен мати правовий характер і випливати з певних матеріально-правових відносин. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Предмет і підстава позову сприяють з`ясуванню наявності і характеру спірних правовідносин між сторонами, застосуванню необхідного способу захисту права, визначенню кола доказів, необхідних для підтвердження наявності конкретного цивільного права і обов`язку.

Отже, зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

Згідно зі ст. 177 ГПК України, завданнями підготовчого провадження є: 1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; 2) з`ясування заперечень проти позовних вимог; 3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; 4) вирішення відводів; 5) визначення порядку розгляду справи; 6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Відповідно до ч. 3 ст. 46 ГПК України, до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду в постанові від 22.07.2021 по справі № 910/18389/20 зазначив, що зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права.

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема, у статті 16 Цивільного кодексу України, статті 20 Господарського кодексу України, а відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Верховний Суд зазначив, що необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати, чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

Зміна предмету позову можлива, зокрема, у такі способи:

1) заміна одних позовних вимог іншими;

2) доповнення позовних вимог новими;

3) вилучення деяких із позовних вимог;

4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

При цьому, збільшити або зменшити розмір позовних вимог можна лише тоді, коли вони виражені у певному цифровому еквіваленті, наприклад, у грошовому розмірі. Доповнення позовних вимог новими відбувається шляхом зміни предмету позову, а не через збільшення розміру позовних вимог.

Таким чином, позивач, не змінюючи первісних позовних вимог та обставин, на яких ґрунтуються його вимоги, змінив предмет позову шляхом додаткового визначення позовних вимог в грошовому еквіваленті в іноземній валюті - в доларах США, що не суперечить вимогам ст. 46 ГПК України.

З урахуванням наведеного, враховуючи, що позивачем подано заяву про зміну предмету позову у строки, визначені ст. 46 ГПК України, а також враховуючи те, що підстави позову залишаються незмінними, суд вважає, що така заява не є одночасною зміною підстав і предмету позову, з огляду на наявність доказів надіслання заяви про зміну предмету позову на адресу відповідача, суд дійшов висновку про те, що подана позивачем заява про зміну предмету позову відповідає вимогам, встановленим ст. 46 ГПК України, а тому суд приймає її до розгляду.

Відповідно до статті 7 Закону України "Про судоустрій і статус суддів", кожному гарантується захист його прав, свобод та інтересів у розумні строки незалежним, безстороннім і справедливим судом, утвореним відповідно до закону. Судова система забезпечує доступність правосуддя для кожної особи відповідно до Конституції України та в порядку, встановленому законами України.

Згідно приписів ст.ст. 13, 73, 74, 80 Господарського процесуального кодексу України, судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим кодексом. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду.

Враховуючи повернення у судовому засіданні до стадії підготовчого провадження, прийняття судом заяви про зміну предмета позову, беручи до уваги необхідність надати час учасникам справи для підготовки (за наявності) своїх письмових заяв чи клопотань, суд, з метою правильного і об`єктивного розгляду справи та надання учасникам справи передбаченого статтями 42-46 ГПК України рівного права на захист своїх прав та охоронюваних законом інтересів, призначає підготовче засідання у справі.

На підставі наведеного, керуючись статтями 2, 42-46, 120, 121, 183, 233, 234 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд, -

у х в а л и в:

1. Повернутись на стадію підготовчого провадження у справі №916/3038/23 та замінити судове засідання щодо розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

2. Визначити відповідачем у справі російську федерацію в особі міністерства юстиції російської федерації та генеральної прокуратури російської федерації.

3. Заяву Приватного акціонерного товариства "Агрохолдинг Авангард" від 17.10.2023 про зміну предмета позову задовольнити та прийняти до розгляду.

4. Здійснювати розгляд справи в редакції наступних позовних вимог:

- стягнути з російської федерації (Russian Federation код ISO ru/rus 643) на користь Приватного акціонерного товариства "Агрохолдинг Авангард" - відшкодування реальних збитків від знищення рухомого майна у розмірі 796582018,56 грн., що в грошовому еквіваленті іноземної валюти становить 27229011 доларів США 84 центів;

- стягнути з російської федерації (Russian Federation код ISO ru/rus 643) на користь Приватного акціонерного товариства "Агрохолдинг Авангард" - 796582,00 грн. витрат на професійну правничу допомогу, що в грошовому еквіваленті іноземної валюти становить 27229 доларів США 01 центів.

5. Підготовче засідання призначити на "23" листопада 2023 р. о 10:00. Засідання відбудеться у приміщенні Господарського суду Одеської області за адресою: м. Одеса, пр-т Шевченка, 29, в залі судових засідань № 11 (5 поверх), тел. 0(482)307-955.

6. Встановити відповідачу строк у десять днів з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позов із урахуванням заяви про зміну предмета позову. Докази направлення відзиву позивачу подати до суду.

7. Запропонувати позивачу в строк 10 днів з дня отримання відзиву надати суду відповідь на відзив. Докази направлення відповіді на відзив відповідачу подати до суду.

8. Запропонувати відповідачу протягом 10 днів з дня отримання відповіді на відзив подати заперечення. Докази направлення заперечення позивачу подати до суду.

9. Зобов`язати позивача направити відповідачу через треті країни нотаріально посвідчений переклад ухвал Господарського суду Одеської області у цій справі - від 24.07.2023 про відкриття провадження у справі, від 18.10.2023 про повернення на стадію підготовчого провадження.

10. Копію ухвали направити учасникам судового процесу.

Суддя М.Б. Сулімовська

Ухвала суду набрала законної сили 18.10.2023, оскарженню не підлягає.