ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ТЕРНОПІЛЬСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення зустрічної позовної заяви без руху

30 жовтня 2023 року м. ТернопільСправа № 921/619/23

Господарський суд Тернопільської області

у складі судді Гирила І.М.

розглянув матеріали зустрічної позовної заяви Свято - Богоявленського жіночого монастиря Тернопільської єпархії УПЦ, вул. Дубенська, 2, м. Кременець, Тернопільська область, 47003 б/н від 21.10.2023 (вх. № 789 від 26.10.2023)

до відповідача Кременецько Почаївського державного історико - архітектурного заповідника, вул. Козубського, 6, м. Кременець, Тернопільська область, 47003

про визнання недійсним Договору №5 від 03.09.2018 про безоплатне користування релігійною громадою нерухомим майном, що є державною власністю

у справі за позовом Кременецько Почаївського державного історико - архітектурного заповідника, вул. Козубського, 6, м. Кременець, Тернопільська область, 47003

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача Міністерство культури та інформаційної політики України, вул. І. Франка, 19, м. Київ, 01601

до відповідача Свято - Богоявленського жіночого монастиря Тернопільської єпархії УПЦ, вул. Дубенська, 2, м. Кременець, Тернопільська область, 47003

про зобов`язання повернути майно

Встановив:

06.09.2023 Кременецько - Почаївський державний історико - архітектурний заповідник, далі позивач, звернувся до Господарського суду Тернопільської області з позовом до Свято - Богоявленського жіночого монастиря Тернопільської єпархії УПЦ, далі відповідач, про зобов`язання Свято - Богоявленського жіночого монастиря Тернопільської єпархії УПЦ повернути Кременецько Почаївському державному історико - архітектурному заповіднику державне нерухоме майно приміщення пам`ятки архітектури національного значення Комплекс споруд Богоявленського монастиря (Богоявленський собор, 1760 р., Корпус келій, 1760 р., Дзвіниця, XX ст.), загальною площею 3 218, 0 кв. м, охоронний номер 1591 Н, реєстровий № 26024191.18.АААДДЛ151, розміщене за адресою: вул. Дубенська, 2, м. Кременець Тернопільської області, шляхом вивільнення зайнятих приміщень та підписання відповідного Акту приймання передачі.

Позовні вимоги обґрунтовані закінченням 03.09.2023 терміну дії укладеного між Кременецько - Почаївським державним історико - архітектурним заповідником та Свято - Богоявленським жіночим монастирем Тернопільської єпархії УПЦ Договору № 5 від 03.09.2018 про безоплатне користування релігійною громадою нерухомим майном, що є державною власністю; повідомленням відповідача про закінчення терміну дії Договору, відсутність у балансоутримувача намірів щодо його продовження та необхідність особистої присутності 04.09.2023 при складанні Акту приймання-передачі майна; зафіксованою в Акті від 04.09.2023 відмовою Свято - Богоявленського жіночого монастиря Тернопільської єпархії УПЦ від добровільного повернення Кременецько - Почаївському державному історико - архітектурному заповіднику майна, яке є предметом Договору.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судових справ між суддями від 12.09.2023 головуючим суддею для розгляду справи №921/619/23 визначено суддю Гирилу І. М.

Ухвалою Господарського суду Тернопільської області від 18.09.2023 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі 921/619/23; постановлено здійснювати її розгляд за правилами загального позовного провадження; призначено у справі № 921/619/23 підготовче засідання на 09:05 год. 16.10.2023; залучено до участі в справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача Міністерство культури та інформаційної політики України; запропоновано учасникам справи подати/надіслати суду заяви по суті спору чи з процесуальних питань (при наявності).

Ухвалою Господарського суду Тернопільської області від 16.10.2023, зважаючи на неявку у підготовче засідання відповідача та третьої особи, з метою надання учасникам справи передбаченого ст. 7, 13 ГПК України рівного права на захист своїх прав та охоронюваних законом інтересів, суд, зокрема, відклав підготовче засідання на 09:05 год. 30.10.2023; запропонував учасникам справи подати/надіслати визначені процесуальним законодавством заяви по суті справи та з процесуальних питань (при наявності) у визначені в ухвалі строки.

21.10.2023 Свято - Богоявленський жіночий монастир Тернопільської єпархії УПЦ звернувся до суду із зустрічною позовною заявою б/н від 21.10.2023 (вх. № 789 від 26.10.2023) до відповідача - Кременецько Почаївського державного історико - архітектурного заповідника, про визнання недійсним Договору №5 про безоплатне користування релігійною громадою нерухомим майном, що є державною власністю, укладений 03.09.2018 між Кременецько-Почаївським державним архітектурним заповідником та Свято-Богоявленським жіночим монастирем УПЦ.

Окрім того, посилаючись на ч. 2 ст. 8 Закону України "Про судовий збір", заявник просить суд звільнити Свято - Богоявленський жіночий монастир Тернопільської єпархії УПЦ від сплати судового збору за подання зустрічної позовної заяви.

Розглянувши клопотання Свято - Богоявленського жіночого монастиря Тернопільської єпархії УПЦ про звільнення від сплати судового збору за подання зустрічної позовної заяви, суд зазначає таке.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору врегульовано Законом України "Про судовий збір" № 3674-VI від 08.07.2011, з наступними змінами (далі - Закон № 3674).

Ч. 1 ст. 1 Закону № 3674 визначено, що судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом.

Платники судового збору - громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом (ст. 2 Закону № 3674).

Так, відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону № 3674, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті (ч. 2 ст. 8 Закону № 3674).

З аналізу ст. 8 Закону № 3674 вбачається, що застосувавши конструкцію "суд, враховуючи майновий стан сторони, може…", законодавець тим самим визначив, що питання звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору осіб є правом, а не обов`язком суду навіть за наявності однієї з умов для такого звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення.

Що ж до самих умов, визначених зазначеною нормою права, то вони диференційовані за суб`єктним та предметним застосуванням.

Так, умови, визначені у п. 1 та 2 ч. 1 ст. 8 Закону № 3674, можуть застосовуватися лише до позивачів - фізичних осіб, котрі перебувають у такому фінансовому стані, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру їх річного доходу, та до позивачів, що мають певний соціальний статус - є військовослужбовцями, батьками, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокими матерями (батьками), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; особами, які діють в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена.

Щодо третьої умови, визначеної у п. 3 ч. 1 ст. 8 Закону № 3674, то законодавець, застосувавши слово "або", не визначив можливість її застосування за суб`єктом застосування, в той же час визначив коло предметів спору, коли така умова може застосовуватись, - лише у разі, коли предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Слід зазначити, що встановлений у ст. 8 Закону № 3674 перелік умов, визначених для звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення є вичерпним.

Із системного аналізу змісту норм зазначеної статті вбачається, що положення п. 1 та 2 ч. 1 ст. 8 Закону № 3674 не поширюються на юридичних осіб, незалежно від наявності майнового критерію (майнового стану учасника справи - юридичної особи), а положення п. 3 ч. 1 ст. 8 Закону № 3674 можуть бути застосовані до юридичної особи за наявності майнового критерію, але тільки у справах, визначених цим пунктом, тобто предметом позову у яких є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю (постанова Великої Палати Верховного Суду від 14.01.2021 у справі № 0940/2276/18).

Як вже зазначалось вище, предметом зустрічної позовної заяви Свято-Богоявленський жіночий монастир Тернопільської єпархії УПЦ визначив визнання недійсним Договору №5 про безоплатне користування релігійною громадою нерухомим майном, що є державною власністю, укладений 03.09.2018 між Кременецько-Почаївським державним архітектурним заповідником та Свято-Богоявленським жіночим монастирем УПЦ.

Тобто предметом зустрічного позову є вимога немайнового характеру визнання правочину недійсним, а не захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

При цьому мета, яку переслідує заявник, звертаючись з такою зустрічною позовною заявою (захист житлових прав черниць монастиря), не змінює визначеного у зустрічній позовні заяві предмету позову.

Заявник не відноситься до переліку зазначених у ст. 8 Закону № 3674 осіб, а визначений у зустрічному позові предмет не є підставою для звільнення від сплати судового збору.

Ст. 129 Конституції України визначено, що суддя, здійснюючи правосуддя, є незалежним та керується верховенством права. Основними засадами судочинства є зокрема, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Порядок звернення до господарського суду, а також здійснення судового провадження у справі регламентовано Господарським процесуальним кодексом України (далі ГПК України).

Ч. 3 ст. 2 ГПК України визначено, що рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом є одним із основних засад (принципів) господарського судочинства.

Відповідно до ст. 7 ГПК України правосуддя в господарських судах здійснюється на засадах рівності всіх юридичних осіб незалежно від організаційно-правової форми, форми власності, підпорядкування, місцезнаходження, місця створення та реєстрації, законодавства, відповідно до якого створена юридична особа, та інших обставин; рівності всіх фізичних осіб незалежно від раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного і соціального походження, майнового стану, місця проживання, мовних або інших ознак; рівності фізичних та юридичних осіб незалежно від будь-яких ознак чи обставин.

Доступ до правосуддя в контексті п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та прецедентної практики Європейського суду з прав людини не може бути абсолютним і підлягає державному регулюванню й обмеженню. Кожна держава встановлює правила судової процедури, зокрема й процесуальні заборони та обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Доступ до правосуддя здійснюється шляхом точного, послідовного і неухильного дотримання процесуального алгоритму, що передбачений ГПК України.

«Право на суд» не є абсолютним, воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, включно з фінансовими. Інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовуватися накладенням фінансових обмежень на доступ особи до суду. Вимога сплати зборів цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права на доступ до суду, яке є саме по собі таким, що суперечить пункту 1 статті 6 Конвенції (рішення Європейського суду з прав людини від 19.06.2001 у справі «Креуз проти Польщі»).

З огляду на наведене, суд не вбачає підстав для задоволення клопотання заявника про звільнення від сплати судового збору за подання зустрічної позовної заяви та, відповідно, відмовляє у задоволенні такого.

Розглянувши матеріали зустрічної позовної заяви, перевіривши відповідність її вимогам ГПК України, суд встановив, що остання підлягає залишенню без руху, враховуючи таке.

Ч. 1 ст. 180 ГПК України визначено, що відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Відповідно до ч. 4 ст. 180 ГПК України зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 162, 164, 172, 173 цього Кодексу.

П. 1 ч. 1 ст. 164 ГПК України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі (ч. 1 ст. 4 Закону № 3674).

Відповідно до ст. 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2023 рік" прожитковий мінімум для працездатних осіб станом 01.01.2023 становить 2 684,00 грн.

Згідно з пп. 1, 2 п. 2 ст. 4 Закону № 3674 за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, оскільки предметом зустрічної позовної заяви є вимога немайнового характеру (визнання недійсним правочину), до сплати підлягає судовий збір у розмірі 2 684, 00 грн.

Заявником вказаної норми не виконано, доказів сплати судового збору в установленому законом порядку та розмірі не надано.

Ч. 5 ст. 180 ГПК України передбачено, що до зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною четвертою цієї статті, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу.

Приписами ч. 1 ст. 174 ГПК України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 2 вказаної статті в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, зустрічна позовна заява Свято - Богоявленського жіночого монастиря Тернопільської єпархії УПЦ б/н від 21.10.2023 (вх. № 789 від 26.10.2023) підлягає залишенню без руху на підставі ч. 1 ст. 174 ГПК України.

Згідно з ч. 3 ст. 174 ГПК України якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому ст. 176 цього Кодексу.

Також суд вважає за необхідне звернути увагу заявника на те, що згідно приписів ч. 4 ст. 174 ГПК України, якщо недоліки позовної заяви/зустрічної позовної заяви не усунуті у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 162, 164, 172, 174, 232-235 ГПК України, господарський суд

УХВАЛИВ:

1. Відмовити у задоволенні клопотання Свято - Богоявленського жіночого монастиря Тернопільської єпархії УПЦ про звільнення від сплати судового збору.

2. Зустрічну позовну заяву Свято - Богоявленського жіночого монастиря Тернопільської єпархії УПЦ б/н від 21.10.2023 (вх. № 789 від 26.10.2023) залишити без руху.

3. Свято - Богоявленському жіночому монастирю Тернопільської єпархії УПЦ протягом 5 (п`яти) днів з дня вручення даної ухвали усунути недоліки зустрічної позовної заяви, шляхом подання до Господарського суду Тернопільської області:

- доказів сплати судового збору у розмірі 2 684, 00 грн.

4. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання (30.10.2023) та оскарженню не підлягає.

5. Копію ухвали направити Свято - Богоявленському жіночому монастирю Тернопільської єпархії УПЦ, вул. Дубенська, 2, м. Кременець, Тернопільська область, 47003 рекомендованою кореспонденцією з повідомленням про вручення поштового відправлення.

Учасники справи можуть отримати інформацію по справі на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб - адресою: https://te.court.gov.ua/sud5022.

Суддя І.М. Гирила