УХВАЛА

30.10.2023Справа № 910/16409/23

Суддя Картавцева Ю.В., розглянувши

позовну заяву Акціонерного товариства "Українська залізниця"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Українська торгівельно-логістична компанія"

про стягнення 1 414 214,90 грн.

ВСТАНОВИВ:

Акціонерне товариство "Українська залізниця" звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Українська торгівельно-логістична компанія» про стягнення 1 414 214,90 грн.

Дослідивши подані матеріали, суд дійшов до висновку, що вказаний позов підлягає залишенню без руху, оскільки позовну заяву подано без додержання вимог п. 5 ч. 3 ст. 162, ч.5 ст. 164 та абз. 2 ч. 1 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України.

Статтею 162 Господарського процесуального кодексу України встановлено вимоги до позовної заяви, а саме позовна заява повинна містити: 1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта (для фізичних осіб - громадян України), якщо такі відомості відомі позивачу, вказівку на статус фізичної особи - підприємця (для фізичних осіб - підприємців), відомі номери засобів зв`язку та адресу електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету; 3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи; 10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Так, позивачем не дотримано вимог п. 5 ч. 3 ст. 162 ГПК України, оскільки, позовні вимоги про стягнення 1 414 219,90 грн обґрунтовані тим, що позивач поніс витрати пов`язані з затримкою вагонів Польською залізницею, однак позивачем не зазначено правових підстав позову, тобто норми закону на підставі якої він просить задовольнити зазначену вимогу.

Частиною 5 статті 164 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що до позовної заяви, підписаною представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Частиною 1 статті 56 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь в судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 58 Господарського процесуального кодексу України представником у суді може бути адвокат або законний представник; при розгляді справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених статтею 59 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 5 ст. 12 Господарського процесуального кодексу України для цілей цього Кодексу малозначними справами є: справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи, що ціною позову у даній справі є стягнення грошової суми, яка перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, представником у даній справі може бути адвокат або особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи (в порядку самопредставництва).

Відповідно до ч. 3 ст. 56 Господарського процесуального кодексу України юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Самопредставництво юридичної особи - це право одноосібного виконавчого органу (керівника) чи голови (уповноваженого члена) колегіального виконавчого органу безпосередньо діяти від імені такої особи без довіреності, представляючи її інтереси в силу закону, статуту, положення.

Отже, для визнання особи такою, що діє в порядку самопредставництва, необхідно, щоб у відповідному законі, статуті, положенні чи трудовому договорі (контракті) було чітко визначено її право діяти від імені такої юридичної особи (суб`єкта владних повноважень без права юридичної особи) без додаткового уповноваження (довіреності).

Аналогічна правова позиція викладена в ухвалі Верховного Суду від 26.03.2020 у справі № 520/9703/19.

Як вбачається з поданих матеріалів справи, позовну заяву у справі №910/16409/23 підписано від імені АТ «Українська залізниця» Олександром Косом та адвокатом Оленою Яковчук.

На підтвердження повноважень Олександра Коса надано Довіреність в порядку передоручення №7753 від 14.07.2023 відповідно до якої Акціонерне товариство "Українська залізниця" уповноважує начальника відділу роботи станцій підрозділу «Рівненська дирекція залізничних перевезень» регіональної філії "Львівська залізниця" акціонерного товариства "Українська залізниця" Кос Олександра Олександровича представляти інтереси Товариства в усіх органах державної влади, зокрема, в суді.

Однак, суд зазначає, що Довіреність в порядку передоручення №7753 від 14.07.2023 не є тим документом, який у розумінні частини 3 статті 56 ГПК України підтверджує повноваження на самопредставництво в судах України, а, отже, не приймається судом як належний та допустимий доказ на підтвердження повноважень одного з підписантів цього позову - Олександра Коса.

З метою забезпечення державних органів достовірною інформацією створено Єдиний державний реєстр юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань (далі - Єдиний державний реєстр, Реєстр) (частина перша статті 7 Закону №755-IV).

Обов`язковому відображенню (реєстрації) в Єдиному державному реєстрі, серед інших перелічених у цій статті відомостей, належать: відомості щодо керівників державних органів і органів місцевого самоврядування як юридичних осіб та осіб, які можуть вчиняти дії від імені юридичної особи, у тому числі: прізвище, ім`я, по батькові, дата народження, реєстраційний номер облікової картки платника податків або серія та номер паспорта (частина третя статті 9 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань»).

Статус документів та відомостей, внесених до Єдиного державного реєстру, закріплений статтею 10 вказаного Закону, яка, зокрема, визначає, що якщо документи та відомості, що підлягають внесенню до Єдиного державного реєстру, внесені до нього, такі документи та відомості вважаються достовірними і можуть бути використані у спорі з третьою особою Якщо відомості, що підлягають внесенню до Єдиного державного реєстру, не внесені до нього, вони не можуть бути використані у спорі з третьою особою, крім випадків, коли третя особа знала або могла знати ці відомості.

Отже, відсутність відповідного запису у реєстрі є належним і достатнім (достовірним) підтвердженням відсутності таких відомостей (інформації) для будь-якого державного органу, яким є і суд.

Вказана позиція висловлена в постанові Верховного Суду від 23.11.2020 № 908/592/19.

Згідно з відомостями із Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань керівником Регіональної філії "Львівська залізниця" Акціонерного товариства "Українська залізниця" є Іщук Юрій Костянтинович, натомість, відомості з приводу того, що Кос Олександр є особою, яка може вчиняти дії від імені юридичної особи - відсутні.

Отже, у матеріалах справи відсутні належні докази, що підтверджують обставини того, що Кос Олександр є особою, уповноваженою діяти від імені позивача відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), що порушує приписи ч. 5 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України.

Згідо абз. 2 ч. 1 ст. 174 ГПК України суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху також у разі, якщо позовну заяву подано особою, яка відповідно до частини шостої статті 6 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його.

Відповідно до абз. 1 та 2 ч 6 ст. 6 ГПК України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Як встановлено судом, позовну заяву, зокрема, підписано адвокатом Яковчук Оленою, однак, у суду відсутні відомості про наявність або відсутність електронного кабінету у адвоката Яковчук Олени.

За змістом ч. 1 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно із ч. 2 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави, визначеної абзацом другим частини першої цієї статті, суд у такій ухвалі зазначає про обов`язок такої особи зареєструвати електронний кабінет відповідно до статті 6 цього Кодексу.

Суд відзначає, що з метою усунення встановлених недоліків позивач має зазначити правові підстави позову (норму закону на підставі якої позивач просить задовольнити вимогу про стягнення 1 414 214,90 грн); надати документ (документи), що підтверджують обставини того, що Олександр Кос є особою, уповноваженою діяти від імені позивача відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи) та зазначити про наявність або відсутність електронного кабінету у адвоката Яковчук Олени (у разі відсутності електронного кабінету, відповідно до статті 6 ГПК України зобов`язати адвоката зареєструвати електронний кабінет).

За таких обставин, позовна заява Акціонерного товариства «Українська залізниця» підлягає залишенню без руху.

Суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до ч. 4 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

На підставі викладеного та керуючись ст. 174, ч. 2 ст. 232, ст.ст. 233, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву Акціонерного товариства «Українська залізниця» залишити без руху.

2. Встановити позивачу спосіб усунення недоліків позовної заяви:

- зазначити правові підстави позову (норму закону на підставі якої позивач просить задовольнити вимогу про стягнення 1 414 214,90 грн);

- надати документ (документи), що підтверджують обставини того, що Олександр Кос є особою, уповноваженою діяти від імені позивача відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи);

- зазначити про наявність або відсутність електронного кабінету у адвоката Яковчук Олени (у разі відсутності електронного кабінету, відповідно до статті 6 ГПК України зобов`язати адвоката зареєструвати електронний кабінет).

3. Встановити позивачу строк для усунення недоліків - протягом семи днів з дня вручення даної ухвали.

4. Звернути увагу учасників справи на обов`язок адвокатів, нотаріусів, державних та приватних виконавців, арбітражних керуючих, судових експертів, органів державної влади та інших державних органів, органів місцевого самоврядування, інших юридичних осіб, зареєструвати свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами та на можливість ознайомлення з матеріалами справи через зазначену систему або її окрему підсистему (модуль).

5. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Ю.В. Картавцева