УХВАЛА

м. Київ

23.10.2023Справа № 910/16109/23

Суддя Гумега О.В., розглянувши

позовну заяву Фізичної особи-підприємця Коваля Миколи Миколайовича

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Ельфа лабораторія"

про стягнення 704839,08 грн

УСТАНОВИВ:

Фізична особа-підприємець Коваль Микола Миколайович (далі - позивач, Коваль М.М. ) звернулась до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Ельфа лабораторія" (далі - відповідач, ТОВ "Ельфа лабораторія") про стягнення 704 839,08 грн помилково сплачених коштів.

Згідно ч. 1 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Дослідивши матеріали позовної заяви № б/н від 12.10.2023 (вх. № 16109/23 від 17.10.2023), суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення її без руху, зважаючи на таке.

Відповідно до п. 5 ч. 3 ст. 162 ГПК України позовна заява повинна містити, зокрема, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Відповідно до ч. 2 ст. 164 ГПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Позивачем не дотримано вимог п. 2 ч. 3 ст. 162, ч. 2 ст. 164 ГПК України з огляду на таке.

Суд звертає увагу, що на підтвердження помилково здійснених платежів позивач посилається на платіжні доручення, які зазначені в абзаці 1 стор. 1 позовної заяви, у призначенні платежу яких вказано, що оплата здійснена згідно накладної № ЭЦП-000001 від 07.03.2022. Однак, позовна заява не містить викладу обставин щодо наявності або відсутності укладених між позивачем та відповідачем господарських договорів (у тому числі у спрощений спосіб) та оформлених на їх виконання первинних бухгалтерських документів, зокрема накладної № ЭЦП-000001 від 07.03.2022. У позовній заяві відсутні жодні обгрунтування стосовно того, що спірні платежі були здійснені позивачем помилково. Належним чином засвідчена копія такої накладної не додана до позовної заяви.

Частиною другою статті 91 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством (ч. 4 ст. 91 Господарського процесуального кодексу України).

Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу (ч. 5 ст. 91 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідно до пункту 5.26 Вимог до оформлення документів ДСТУ 4163:2020, прийнятих та наданих чинності наказом Державного підприємства "Український науково-дослідний і навчальний центр проблем стандартизації; сертифікації та якості" від 01.07.2020 № 144 (далі - ДСТУ 4163:2020), відмітка про засвідчення копії документа складається з таких елементів: слів "Згідно з оригіналом" (без лапок), найменування посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її власного імені та прізвища, дати засвідчення копії. У випадках, визначених законодавством, копії документів засвідчують відбитком печатки юридичної особи, структурного підрозділу (служби діловодства, служби кадрів, бухгалтерії тощо) юридичної особи або печатки "Для копій". Відмітку про засвідчення копії документа проставляють нижче реквізиту "Підпис" на лицьовому боці останнього аркуша копії документа.

Натомість, позивачем в якості додатків до позовної заяви додано копії письмових доказів, які не засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством, та фактично подано у вигляді ксерокопій.

Відповідно до п. 9 ч. 3 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява повинна містити попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи.

Позивачем не дотримано вимог п. 9 ч. 3 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України, оскільки у позовній заяві не вказано попереднього (орієнтовного) розрахунку суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи.

Суд також звертає увагу, що з 18.10.2023 введено в дію Закон № 3200-ІХ від 29.06.2023 "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами". Наведеним Законом внесено відповідні зміни до Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 162 ГПК України (в чинній редакції) позовна заява повинна містити, зокрема, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Частиною 5 статті 6 ГПК України визначено, що суд направляє судові рішення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Електронний кабінет - це персональний кабінет (веб-сервіс чи інший користувацький інтерфейс) у підсистемі (модулі) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за допомогою якого особі, яка пройшла електронну ідентифікацію, надається доступ до інформації та сервісів Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремих підсистем (модулів), у тому числі можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, а також між учасниками судового процесу. Електронна ідентифікація особи здійснюється з використанням кваліфікованого електронного підпису чи інших засобів електронної ідентифікації, які дають змогу однозначно встановити особу.

Відповідно до частини 6 статті 6 ГПК України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Відповідно до частини 7 статті 6 ГПК України особі, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суд вручає будь-які документи у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Відповідно до частини 8 статті 6 ГПК України реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі.

Особа, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, може подавати процесуальні, інші документи, вчиняти інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, з використанням власного електронного підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронні довірчі послуги", якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Отже, з метою дотримання чинних норм ГПК України, позивачу належить вказати відомості про наявність або відсутність електронного кабінету у позивача та відповідача.

Таким чином, позивачем не дотримано вимог п. 5, 9 ч. 3 ст. 162, ч. 2 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України, а відтак позовна заява підлягає залишенню без руху.

Згідно із ч. 2 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Суд відзначає, що з метою усунення встановлених недоліків позивач має:

- вказати відомості про наявність або відсутність електронного кабінету у позивача та відповідача;

- надати письмові пояснення щодо наявності або відсутності укладених між позивачем та відповідачем господарських договорів (у тому числі у спрощений спосіб) та оформлених на їх виконання первинних бухгалтерських документів, зокрема накладної № ЭЦП-000001 від 07.03.2022, навести обгрунтування стосовно того, що спірні платежі були здійснені позивачем помилково;

- надати належним чином засвідчену копію накладної № ЭЦП-000001 від 07.03.2022;

- навести попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи;

- надати копії письмових доказів (додатки до позовної заяви), засвідчені в порядку, встановленому чинним законодавством.

Відповідно до ч. 4 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Керуючись ст. 162, 164, 174, 232, 233, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву залишити без руху.

2. Встановити позивачу спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом:

- вказати відомості про наявність або відсутність електронного кабінету у позивача та відповідача;

- надати письмові пояснення щодо наявності або відсутності укладених між позивачем та відповідачем господарських договорів (у тому числі у спрощений спосіб) та оформлених на їх виконання первинних бухгалтерських документів, зокрема накладної № ЭЦП-000001 від 07.03.2022, навести обгрунтування стосовно того, що спірні платежі були здійснені позивачем помилково;

- надати належним чином засвідчену копію накладної № ЭЦП-000001 від 07.03.2022;

- навести попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи;

- надати копії письмових доказів (додатки до позовної заяви), засвідчені в порядку, встановленому чинним законодавством.

3. Встановити позивачу строк на усунення недоліків позовної заяви протягом 5 (п`яти) днів з дня вручення даної ухвали.

4. Зобов`язати позивача подати до суду разом із заявою про усунення недоліків позовної заяви докази направлення копії цієї заяви і доданих до неї документів відповідачу.

5. Звернути увагу позивача, що виконання ним вимог ухвали суду у строк, встановлений судом, доводиться саме позивачем.

6. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання - 23.10.2023 та оскарженню не підлягає.

Суддя Оксана ГУМЕГА