ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11.10.2023м. ДніпроСправа № 904/2867/23

Господарський суд Дніпропетровської області у складі судді Татарчука В.О. за участю секретаря судового засідання Анділахай В.В., розглянувши за правилами загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні справу:

За позовом Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпровські електромережі" (м. Дніпро)

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Вейл-Білдінг" (м. Дніпро)

про стягнення заборгованості

Представники:

від позивача: Мельник К.О.;

від відповідача: не з`явився.

СУТЬ СПОРУ:

Акціонерне товариство "ДТЕК Дніпровські електромережі" звернулось з позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю "Вейл-Білдінг" про стягнення заборгованості за договором підряду №498-ДнЕМ від 25.10.2021 в загальному розмірі 344716,80грн, з якої: 229200,00грн основного боргу, 83428,80грн пені, 32088,00грн семи відсотків штрафу. Судові витрати по сплаті судового збору та на професійну правничу допомогу просить покласти на відповідача.

Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням відповідачем своїх зобов`язань за договором підряду №498-ДнЕМ від 25.10.2021 в частині своєчасного виконання робіт з капітального ремонту будівлі ЗТП 3717, інв. №24/0000, за адресою: смт. Широке, вул. Соборна, 13а/1, Апостолівського ОРЕМ AT «ДТЕК Дніпровські електромережі», та капітального ремонту будівлі ОПУ П/СТ Апостолове-150, інв. №83/0000, за адресою м. Апостолове, вул. Локомотивна, 123, Дніпропетровської обл., Нікопольських BEM AT «ДТЕК Дніпровські електромережі», у зв`язку з чим, позивач в односторонньому порядку відмовився від договору та просив повернути сплачений аванс.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 07.06.2023 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Вирішено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання призначено на 04.07.2023.

04.07.2023 представник відповідача звернувся до суду з клопотанням про відкладення розгляду справи. Клопотання обґрунтовано необхідністю надання додаткового часу для подання відзиву на позов у зв`язку з тим, що позивач не отримував позовну заяву з додатками.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 04.07.2023 оголошено перерву та призначено підготовче засідання на 25.07.2023.

19.07.2023 представник відповідача подав до канцелярії суду відзив на позовну заяву, в якому заперечує проти задоволення позовних вимог та просить відмовити у задоволенні позову в повному обсязі.

В обґрунтування своїх заперечень зазначає, що він проявляв ініціативу з метою продовження робіт за договором підряду №498-ДнЕМ від 25.10.2021 та повідомив представників АТ "ДТЕК Дніпровські електромережі" про свій намір відновити роботи, але йому було надано відповідь, що у замовника відсутнє фінансування за договором підряду №498-ДнЕМ від 25.10.2021, тому роботи продовжено не було. Відповідач має бажання виконати всі роботи, які передбачені договором, однак така пропозиція була проігнорована позивачем.

Стосовно заявлених позивачем витрат на правову (правничу) допомогу, попередньо визначених у сумі 30000,00грн, відповідач зазначає, що їх розмір значно завищено та не підтверджено відповідними доказами. Також, просив зменшити розмір штрафних санкцій.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 25.07.2023 продовжено строк підготовчого провадження на 30 днів. Оголошено перерву та призначено підготовче засідання на 10.08.2023.

31.07.2023 представник позивача подав до канцелярії суду через систему "Електронний суд" відповідь на відзив, в якій просить задовольнити позовні вимоги у повному обсязі та відмовити відповідачу у задоволенні клопотання про зменшення розміру штрафних санкцій. В своїх поясненнях на заперечення відповідача позивач вказує на безпідставність та необґрунтованість належними доказами обставин, зазначених відповідачем у запереченнях проти позову.

09.08.2023 представник відповідача подав до канцелярії суду клопотання про зупинення провадження у справі. В обґрунтування клопотання зазначив, що ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 01.08.2023 у справі №904/3989/23 було відкрито провадження за позовом ТОВ "Вейл-Білдінг" до АТ "ДТЕК Дніпровські електромережі" про визнання договору підряду №498-ДнЕм від 25.01.2021 недійсним. Також вказав, що рішення у справі №904/3989/23 може вплинути на розгляд цієї справи, оскільки вимоги позивача ґрунтуються на оскаржуваному відповідачем договорі.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 10.08.2023 оголошено перерву та призначено підготовче засідання на 31.08.2023.

18.08.2023 представник позивача подав до канцелярії суду заперечення на клопотання відповідача про зупинення провадження у справі. В обґрунтування заперечень зазначив, що по справі №904/2867/23 не вбачається об`єктивна неможливість розгляду даної справи до вирішення іншої справи №904/3989/23. Зібрані докази по даній справі дозволяють встановити та оцінити обставини (факти), які є предметом судового розгляду. Також зазначив, що матеріали даної судової справи містять докази виконання сторонами зобов`язань, передбачених умовами договору №498-ДнЕМ від 25.10.2021.

31.08.2023 до канцелярії суду засобами електронного зв`язку від представника відповідача надійшла заява про долучення доказу до матеріалів справи - копію позовної заяви від 20.07.2023.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 31.08.2023 відмовлено в задоволенні клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "Вейл-Білдінг" про зупинення провадження у справі. Закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті на 14.09.2023.

До початку судового засідання 14.09.2023 до канцелярії суду засобами електронного зв`язку від представника відповідача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи. Клопотання обґрунтовано тим, що представник відповідача буде присутній на слідчих діях, які відбудуться 14.09.2023 у Павлоградському районі Дніпропетровської області, а тому не зможе прийняти участь у судовому засіданні і просить відкласти розгляд справи на іншу дату.

У судове засідання 14.09.2023 відповідач не забезпечив явку свого повноважного представника, про дату, час і місце судового засідання повідомлявся належним чином.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 14.09.2023 відкладено розгляд справи по суті на 11.10.2023.

11.10.2023 до канцелярії суду засобами електронного зв`язку від представника відповідача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи. Клопотання обґрунтовано тим, що представник відповідача буде приймати участь в іншому судовому засіданні в Господарському суді Запорізької області, а тому не зможе прийняти участь у судовому засіданні і просить відкласти розгляд справи на іншу дату.

У судовому засіданні 11.10.2023 відмовлено в задоволенні клопотання відповідача про відкладення розгляду справи та проголошені вступна та резолютивна частина рішення суду.

Під час розгляду справи судом досліджені докази, наявні в матеріалах справи.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення представників сторін, з`ясувавши фактичні обставини, сукупно оцінивши докази, які мають значення для справи, господарський суд,-

УСТАНОВИВ:

25.10.2021 між Акціонерним товариством "ДТЕК Дніпровські електромережі" (далі замовник, позивач) та Товариством з обмеженою відповідальністю "Вейл-Білдінг" (далі підрядник, відповідач) укладено договір підряду №498-ДнЕМ (далі договір).

Згідно з пунктом 1.1 договору замовник доручає, а підрядник зобов`язується відповідно до умов договору виконати роботи (далі роботи) (код робіт згідно державного класифікатора продукції та послуг: 41.00.40) з капітального ремонту будівлі ЗТП 3717, інв. №24/0000, за адресою: смт. Широке, вул. Соборна, 13а/1, Апостолівського ОРЕМ AT «ДТЕК Дніпровські електромережі», та капітального ремонту будівлі ОПУ П/СТ Апостолове-150, інв. №83/0000, за адресою м. Апостолове, вул. Локомотивна, 123, Дніпропетровської обл., Нікопольських BEM AT «ДТЕК Дніпровські електромережі», а замовник приймає та оплачує належним чином виконані роботи.

Відповідно до п. 2.1 договору, договірна ціна (додаток №1 до договору) робіт визначається на основі кошторису і становить 458400,00грн, в тому числі ПДВ 76400,00грн.

Пунктом 2.2 договору сторони визначили, що розрахунки за цим договором будуть здійснюватися шляхом перерахування авансового платежу, сплати проміжних платежів та остаточного розрахунку.

Авансовий платіж здійснюється після підписання цього договору шляхом перерахування грошових коштів на поточний рахунок підрядника у розмірі 50% від суми договору, що складає 229200,00грн, в тому числі ПДВ 38200,00грн (п. 2.2.1 договору).

Остаточний розрахунок за виконані за цим договором роботи, замовник здійснить впродовж 10 календарних днів з дати підписання сторонами акта виконаних робіт КБ2в та довідки про вартість виконаних робіт КБ3. Якщо останній день строку для оплати, що встановлений цим договором, припадає на вихідний, святковий або інший неробочий день, днем закінчення такого строку є перший за ним робочий день (п. 2.3 договору).

Згідно з п. 3.1 договору підрядник зобов`язаний розпочати виконання робіт протягом 5 (п`яти) робочих днів з моменту надання йому будівельного майданчика (фронту робіт) за актом приймання-передачі об`єкта.

Пунктом 3.2 договору визначено, що строки виконання робіт, початок та закінчення робіт/етапів робіт визначаються календарним графіком виконання робіт, який є невід`ємною частиною договору (додаток № 3 до договору).

Згідно з пп. 13.1.1 договору за порушення строків виконання робіт підрядник сплачує неустойку (пеню) в розмірі 0,1% від договірної ціни за кожний день прострочення, а за прострочення понад 30 днів підрядник додатково сплачує замовнику штраф у розмірі 7 (семи) відсотків від Договірної ціни.

Відповідно до п. 15.2 договору замовник має право в односторонньому порядку розірвати договір, надіславши повідомлення підряднику, у разі:

15.2.1. прийняття рішення про припинення робіт, в тому числі шляхом консервації або ліквідації незавершеного будівництва;

15.2.2. прийняття рішення про припинення підрядника як суб`єкта підприємницької діяльності;

15.2.3. прийняття судом постанови про визнання підрядника банкрутом;

15.2.4. якщо підрядник за своєї вини не розпочав виконання робіт протягом 30 (тридцяти) календарних днів з дня, коли він повинен згідно з договором розпочати їх виконання;

15.2.5. допустив відставання темпів виконання робіт від передбачених календарним графіком виконання робіт на 30 (тридцять) календарних днів;

15.2.6. виконав роботи з недоліками і не забезпечив їх усунення у визначений замовником строк;

15.2.7. допустив недоліки (дефекти), які виключають можливість використання об`єкта для вказаної в договорі мети та не можуть бути усунені підрядником.

У разі якщо рішення про розірвання договору приймається відповідно до умов пункту 15.2 договір вважається розірваним на 15 (п`ятнадцятий) календарний день з направлення замовником повідомлення про таке рішення (п. 15.3 договору).

Відповідно до пункту 17.1 договору, цей договір може бути скріплений печатками сторін, набирає чинності з дня його підписання уповноваженими представниками обох сторін і діє до 10.10.2022, а в частині виконання зобов`язань до повного виконання сторонами своїх зобов`язань за цим договором, що виникли під час дії договору. Дострокове розірвання договору допускається тільки на підставах, передбачених цим договором, законом або за згодою обох сторін. Сторони дійшли згоди, що датою підписання договору вважається дата, зазначена у верхньому правому куті на першій сторінці договору.

31.12.2021 між сторонами було укладено додаткову угоду №498-ДнЕМ/1, відповідно до умов якої сторони визначили продовжити строк дії договору і виклали п.17.1 в новій редакції наступного змісту: « 17.1. Цей договір може бути скріплений печатками сторін, набирає чинності з дня його підписання уповноваженими представниками обох сторін і діє до 31.12.2022, а в частині виконання зобов`язань до повного виконання сторонами своїх зобов`язань за цим договором, що виникли під час дії договору. Дострокове розірвання договору допускається тільки на підставах, передбачених цим договором, законом або за згодою обох сторін. Сторони дійшли згоди, що датою підписання договору вважається дата, зазначена у верхньому правому куті на першій сторінці договору.». При цьому сторони виклали додаток №3 Календарний графік в новій редакції. Відповідно до нового графіку підрядник зобов`язаний виконати роботи, а саме з капітального ремонту будівлі ЗТП 3717, інв. №24/0000, за адресою: смт. Широке, вул. Соборна, 13а/1, Апостолівського ОРЕМ AT «ДТЕК Дніпровські електромережі» в строк до 10.04.2022, та капітального ремонту будівлі ОПУ П/СТ Апостолове-150, інв. №83/0000, за адресою м. Апостолове, вул. Локомотивна, 123, Дніпропетровської обл., Нікопольських BEM AT «ДТЕК Дніпровські електромережі» в строк до 30.04.2022.

09.11.2021 між сторонами укладено акти на передачі майданчику для виконання будівельно-монтажних робіт (а.с. 21, 22 том 1).

На виконання пункту 2.2.1 договору замовник сплатив на користь підрядника аванс у загальній сумі 229200,00грн, що підтверджується наявними в матеріалах справи копіями платіжних інструкцій №2344684 від 23.12.2021 на суму 98277,98грн та №2344685 від 23.12.2021 (а.с. 19, 20 том 1).

Позивач зазначає, що враховуючи дату передання відповідачу будівельних майданчиків, роботи з капітального ремонту будівлі ЗТП 3717, інв. №24/0000, за адресою: смт. Широке, вул. Соборна, 13а/1, Апостолівського ОРЕМ AT «ДТЕК Дніпровські електромережі» в строк до 10.04.2022, та капітального ремонту будівлі ОПУ П/СТ Апостолове-150, інв. №83/0000, за адресою м. Апостолове, вул. Локомотивна, 123, Дніпропетровської обл., Нікопольських BEM AT «ДТЕК Дніпровські електромережі» в строк до 30.04.2022.

З огляду на порушення строків виконання робіт замовник 23.05.2023 направив підряднику поштовим зв`язком вимогу №24009/1001 від 22.05.2023 про повернення сплаченого за договором авансу в сумі 229200,00грн та сплату штрафних санкцій у сумі 116892,00грн (пені та штрафу 7%), у зв`язку з відмовою та припиненням зобов`язань за договором (а.с. 23-26 том 1).

Підрядник не повернув аванс замовнику. У відповіді №4-26/05 2023р. зазначив про незгоду з обставинами, наведеними замовником в обґрунтування вимоги, та заявив про готовність виконувати свої зобов`язання за договором (а.с. 28 том 1).

Наведені обставини й стали причиною виникнення спору.

Предметом доказування у справі є встановлення обставин щодо виконання або не виконання відповідачем робіт у межах визначених договором, наявності/відсутності правових підстав для стягнення з нього сплаченого позивачем авансу за цим договором у сумі 229200,00грн та наявності/відсутності підстав для стягнення штрафних санкцій за несвоєчасне виконання договору.

Правовідносини сторін у цій справи характерні для договору будівельного підряду, який підпадає під правове регулювання норм глави 61 Цивільного кодексу України та глави 33 Господарського кодексу України.

Згідно зі статтею 837 Цивільного кодексу України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові. До окремих видів договорів підряду, встановлених параграфами 2-4 цієї глави, положення цього параграфа застосовуються, якщо інше не встановлено положеннями цього Кодексу про ці види договорів.

Відповідно до статті 875 Цивільного кодексу України за договором будівельного підряду підрядник зобов`язується збудувати і здати у встановлений строк об`єкт або виконати інші будівельні роботи відповідно до проектно-кошторисної документації, а замовник зобов`язується надати підрядникові будівельний майданчик (фронт робіт), передати затверджену проектно-кошторисну документацію, якщо цей обов`язок не покладається на підрядника, прийняти об`єкт або закінчені будівельні роботи та оплатити їх.

Договір будівельного підряду укладається на проведення нового будівництва, капітального ремонту, реконструкції (технічного переоснащення) підприємств, будівель (зокрема житлових будинків), споруд, виконання монтажних, пусконалагоджувальних та інших робіт, нерозривно пов`язаних з місцезнаходженням об`єкта.

До договору будівельного підряду застосовуються положення цього Кодексу, якщо інше не встановлено законом.

Частиною четвертою статті 879 Цивільного кодексу України визначено, що оплата робіт провадиться після прийняття замовником збудованого об`єкта (виконаних робіт), якщо інший порядок розрахунків не встановлений за погодженням сторін.

За приписом частини другої статті 854 цього Кодексу підрядник має право вимагати виплати йому авансу лише у випадку та в розмірі, встановлених договором.

За наданими позивачем доказами позивач-замовник відповідно до умов договору перерахував відповідачу-підряднику аванс у загальній сумі 229200,00грн за виконання робіт за наведеним об`єктом.

Частиною першою статті 839 Цивільного кодексу України встановлено, що підрядник зобов`язаний виконати роботу, визначену договором підряду, із свого матеріалу і своїми засобами, якщо інше не встановлено договором.

За змістом статей 843, 846 цього Кодексу у договорі підряду визначається ціна роботи або способи її визначення, строки виконання роботи або її окремих етапів.

Згідно з частиною першою статті 530 Цивільного кодексу України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

З урахуванням положень статті 530 Цивільного кодексу України та умов договору відповідач повинен був виконати роботи за наведеними об`єктами в строки, встановлені календарним графіком (а.с. 16 том 1).

Строки виконання спірних робіт є такими, що настали з капітального ремонту будівлі ЗТП 3717, інв. №24/0000, за адресою: смт. Широке, вул. Соборна, 13а/1, Апостолівського ОРЕМ AT «ДТЕК Дніпровські електромережі» - 10.04.2022 (прострочення з 11.04.2022) та капітального ремонту будівлі ОПУ П/СТ Апостолове-150, інв. №83/0000, за адресою м. Апостолове, вул. Локомотивна, 123, Дніпропетровської обл., Нікопольських BEM AT «ДТЕК Дніпровські електромережі» - 30.04.2022 (прострочення з 01.05.2022).

Відповідач не надав суду доказів виконання цих робіт.

За частиною першою статті 193 Господарського кодексу України, яка кореспондується з частиною першою статті 526 Цивільного кодексу України, суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться.

Відповідно до частини першої статті 615 Цивільного кодексу України у разі порушення зобов`язання однією стороною друга сторона має право частково або в повному обсязі відмовитися від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом.

Частиною другою статті 849 Цивільного кодексу України встановлено, що якщо підрядник своєчасно не розпочав роботу або виконує її настільки повільно, що закінчення її у строк стає явно неможливим, замовник має право відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків.

За приписом частини другої статті 570 Цивільного кодексу України якщо не буде встановлено, що сума, сплачена в рахунок належних з боржника платежів, є завдатком, вона вважається авансом.

Виходячи із системного аналізу положень чинного законодавства аванс не виконує забезпечувальної функції, а є грошовою сумою, яку перераховують згідно з договором наперед у рахунок майбутніх розрахунків за товари (роботи, послуги), які мають бути отримані (виконані, надані). При цьому, у разі невиконання зобов`язання, за яким передавався аванс, незалежно від того, з чиєї вини це відбулося, аванс підлягає поверненню особі, яка його сплатила.

Подібний висновок викладено в постанові Верховного Суду від 21.02.2018 у справі №910/12382/17.

З матеріалів справи вбачається, що позивач 23.05.2023 листом №24009/1001 від 22.05.2023 повідомив відповідача про відмову від договору та необхідність повернення авансу в сумі 229200,00грн, сплаченого на його виконання.

Відповідач повідомлення позивача про відмову від договору отримав, про що свідчить надана ним відповідь на вимогу №4-26/05 2023р., однак аванс не повернув.

За змістом пункту 17.1 договору (в редакції додаткової угоди) строк дії цього договору закінчився 31.12.2022. Утім, закінчення строку дії договору не є підставою припинення зобов`язань, що виникли відповідно до його умов, оскільки, як встановлено статтею 599 Цивільного кодексу України, зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином.

Тож, направленням вимоги №24009/1001 від 22.05.2023 позивач реалізував своє право, передбачене частиною другою статті 849 Цивільного кодексу України, на відмову від договору, умовами якого були передбачені зобов`язання відповідача з виконання робіт, з огляду на що відповідні зобов`язання припинились.

Доводи відповідача не спростовують обставин, наведених позивачем в обґрунтування позовних вимог та не підтверджені належними й допустимими доказами. Доказів повернення позивачу авансу в сумі 229200,00грн відповідач суду не надав.

За таких обставин вимога позивача про стягнення з відповідача авансу в сумі 229200,00грн є правомірною та такою, що підлягає задоволенню.

Згідно з частиною першою статті 199 Господарського кодексу України виконання господарських зобов`язань забезпечується заходами захисту прав та відповідальності учасників господарських відносин, передбаченими цим Кодексом та іншими законами. До відносин щодо забезпечення виконання зобов`язань учасників господарських відносин застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України.

За частиною першою статті 546 Цивільного кодексу України виконання зобов`язання може забезпечуватися неустойкою, порукою, гарантією, заставою, притриманням, завдатком.

Відповідно до статті 549 Цивільного кодексу України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання.

Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання.

Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

Згідно з пп. 13.1.1 договору за порушення строків виконання робіт підрядник сплачує неустойку (пеню) в розмірі 0,1% від договірної ціни за кожний день прострочення, а за прострочення понад 30 днів підрядник додатково сплачує замовнику штраф у розмірі 7 (семи) відсотків від Договірної ціни.

Так, позивачем за порушення строків виконання робіт нараховано до стягнення з відповідача пеню у загальному розмірі 83428,80грн за загальний період з 01.05.2022 по 29.10.2022.

Перевіркою здійсненого позивачем розрахунку пені судом порушень не встановлено.

Окрім вимоги про стягнення пені, позивач нараховує, відповідно до п. 13.1.1 договору, 7% штрафу у сумі 32088,00грн.

Перевіркою здійсненого позивачем розрахунку штрафу, судом порушень не встановлено.

Щодо клопотання відповідача про зменшення розміру заявлених до стягнення пені та штрафу суд зазначає наступне.

За змістом ч. 1 ст. 233 ГК України у разі якщо належні до сплати штрафні санкції надмірно великі порівняно із збитками кредитора, суд має право зменшити розмір санкцій. При цьому повинно бути взято до уваги: ступінь виконання зобов`язання боржником; майновий стан сторін, які беруть участь у зобов`язанні; не лише майнові, але й інші інтереси сторін, що заслуговують на увагу.

Верховний Суд вже неодноразово наголошував у своїх постановах, що визначення конкретного розміру, на який зменшуються належні до сплати штрафні санкції, належить до дискреційних повноважень суду. При цьому, реалізуючи свої дискреційні повноваження, які передбачені статтями 551 ЦК України та 233 ГК України щодо права зменшення розміру належних до сплати штрафних санкцій, суд, враховуючи загальні засади цивільного законодавства, передбачені статтею 3 ЦК України (справедливість, добросовісність, розумність) має забезпечити баланс інтересів сторін, та з дотриманням правил статті 86 ГПК України визначати конкретні обставини справи (як-то: ступінь вини боржника, його дії щодо намагання належним чином виконати зобов`язання, ступінь виконання зобов`язання боржником; майновий стан сторін, які беруть участь у зобов`язанні; не лише майнові, але й інші інтереси сторін, дії/бездіяльність кредитора тощо), які мають юридичне значення, і з огляду на мотиви про компенсаційний, а не каральний характер заходів відповідальності з урахуванням встановлених обставин справи не допускати фактичного звільнення від їх сплати без належних правових підстав (постанова Верховного Суду від 20.10.2021 у справі №910/8396/20).

Наявність у кредитора можливості стягувати із споживача надмірні грошові суми як неустойку змінює її дійсне правове призначення. Неустойка має на меті, насамперед, стимулювати боржника до виконання основного грошового зобов`язання та не може становити непомірний тягар для споживача і бути джерелом отримання невиправданих додаткових прибутків для кредитора. Таку правову позицію викладено у Рішенні Конституційного Суду України від 11.07.2013 №7-рп/2013.

Зменшення розміру заявленої до стягнення неустойки є правом суду, і за відсутності у законі переліку обставин, які мають істотне значення, господарський суд, оцінивши надані сторонами докази та обставини справи у їх сукупності, на власний розсуд вирішує питання про наявність або відсутність у кожному конкретному випадку обставин, за яких можливе зменшення неустойки. Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду, від 04.12.2018 у справі № 916/65/18, від 03.07.2019 у справі № 917/791/18, від 22.10.2019 у справі № 904/5830/18, від 13.01.2020 у справі №902/855/18, від 27.01.2020 у справі № 916/469/19.

Тобто з системного аналізу вищевказаних норм слідує, що зменшення розміру заявленої до стягнення неустойки є правом суду, а за відсутності переліку таких виняткових обставин, суд, оцінивши надані сторонами докази та обставини справи у їх сукупності, на власний розсуд вирішує питання про наявність або відсутність у кожному конкретному випадку обставин, за яких можливе зменшення неустойки.

Вивчивши наявні у справі докази та ознайомившись з аргументами відповідача на обґрунтування клопотання про зменшення пені та штрафу суд доходить висновку, що відповідач зобов`язання з виконання робіт за договором не виконав, докази зворотного не надав, жодних доказів, які б свідчили про майновий стан відповідача та/або його погіршення матеріали справи не містять, відсутні і аргументи відповідача, якими б останній обґрунтовував необхідність та винятковість його випадку, які б могли бути підставами для зменшення розміру заявлених до стягнення пені та штрафу.

Приймаючи рішення про відсутність підстав для зменшення розміру заявлених до стягнення пені і штрафу суд врахував і те, що відповідач без належних для того правових підстав утримує суму попередньої оплати за договором і у добровільному порядку не повертає її позивачу протягом тривалого часу, що свідчить про відсутність добросовісності у поведінці відповідача.

Суд враховує, що укладаючи договір сторони у добровільному порядку врегулювали розмір неустойки (пені та штрафу), зокрема, за невиконання (неналежне виконання) зобов`язань за договором, що є свідченням того, що відповідач порушуючи умови укладеного договору розумів міру власної відповідальності та наслідки за невиконання (неналежне виконання) взятих на себе зобов`язань, однак не вжив заходів задля належного виконання зобов`язань за договором. Докази зворотного матеріали справи не містять. Суд не взяв до уваги листи відповідача, які містять інформацію про готовність продовжити виконувати роботи за договором, оскільки останні подані суду без доказів направлення (вручення, отримання) позивачу.

Оцінивши надані сторонами докази та обставини справи у їх сукупності, суд доходить висновку про відсутність підстав для зменшення заявленого до стягнення з відповідача розміру неустойки (пені та штрафу).

За таких обставин законними й обґрунтованими є вимоги позивача про стягнення з відповідача заборгованості в загальному розмірі 344716,80грн, з якої: 229200,00грн - основний борг, 83428,80грн - пеня, 32088,00грн - 7% штрафу.

Таким чином, позовні вимоги підлягають задоволенню у повному обсязі.

Стосовно інших доводів позивача і відповідача суд зазначає наступне.

Враховуючи положення ч. 1 ст. 9 Конституції України та беручи до уваги ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Першого протоколу та протоколів N 2,4,7,11 до Конвенції та прийняття Закону України від 23.02.2006 "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", суди також повинні застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та рішення Європейського суду з прав людини як джерело права.

Європейський суд з прав людини у справі "Проніна проти України" у рішенні від 18.07.2006 та у справі "Трофимчук проти України" у рішенні від 28.10.2010 зазначив, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент сторін. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень.

Слід зазначити, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини та, зокрема, рішення у справі "Серявін та інші проти України" від 10.02.2010 (заява №4909/04), відповідно до п.58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п.29).

Судом були досліджені всі документи, які надані сторонами по справі, аргументи позивача і відповідача та надана їм правова оцінка. Решта доводів та заперечень позивача і відповідача судом до уваги не береться, оскільки не спростовують наведених вище висновків.

Відповідно до статті 129 Господарського процесуального кодексу України витрати зі сплати судового збору в сумі 5170,75грн покладаються на позивача.

Судові витрати з надання професійної правничої допомоги судом не розподіляються з огляду на усну заяву представника позивача у своєму вступному слові під час розгляду справи по суті (до судових дебатів) про надання доказів понесення таких витрат у порядку частини восьмої статті 129 Господарського процесуального кодексу України.

Керуючись ст.ст. 2, 3, 20, 73-79, 86, 91, 129, 202, 233, 236-238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпровські електромережі" до Товариства з обмеженою відповідальністю "Вейл-Білдінг" про стягнення заборгованості за договором підряду №498-ДнЕМ від 25.10.2021 в загальному розмірі 344716,80грн, з якої: 229200,00грн основного боргу, 83428,80грн пені, 32088,00грн штраф 7% - задовольнити у повному обсязі.

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Вейл-Білдінг" (49107, м. Дніпро, просп. Гагаріна, буд. 59, офіс 102, ідентифікаційний код 42716749) на користь Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпровські електромережі" (49107, м. Дніпро, шосе Запорізьке, буд. 22, ідентифікаційний код 23359034) 229200,00грн - основного боргу, 83428,80грн - пені, 32088,00грн - штраф 7% та 5170,75грн - витрати по сплаті судового збору.

Видати наказ після набрання рішенням законної сили.

Рішення суду може бути оскаржене протягом двадцяти днів з дня підписання рішення шляхом подання апеляційної скарги до Центрального апеляційного господарського суду.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне рішення складено: 23.10.2023.

Суддя В.О. Татарчук