ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КІРОВОГРАДСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

23 жовтня 2023 рокуСправа № 912/1935/23

Суддя Господарського суду Кіровоградської області Кабакова В.Г., розглянувши матеріали заяви від 10.10.2023 ОСОБА_1 , ІПН НОМЕР_1 , АДРЕСА_1

про неплатоспроможність боржника - фізичної особи

ВСТАНОВИВ:

Заявник звернувся до Господарського суду Кіровоградської області із заявою на підставі ч. 2 ст. 115 Кодексу України з процедур банкрутства з вимогою відкрити провадження з приводу банкрутства фізичної особи.

Розглянувши зазначену заяву, господарський суд дійшов висновку, що така заява підлягає залишенню без руху з таких підстав.

За ч. 1 ст. 2 КУзПБ провадження у справах про банкрутство регулюється цим Кодексом, Господарським процесуальним кодексом України, іншими законами України. Застосування положень Господарського процесуального кодексу України та інших законодавчих актів України здійснюється з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.

Статтями 162 ГПК України та 116 КУзПБ визначено вимоги щодо оформлення позовної заяви (заяви) та комплектність документів, які повинні додаватися до неї.

Згідно п. 9 ч. 3 ст. 162 ГПК України позовна заява повинна містити попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи.

Разом з тим, як вбачається зі змісту заяви ОСОБА_1 зазначеної інформації в заяві не викладено. Не містять відомостей, визначених в п. 9 ч. 3 ст. 162 ГПК України, також додані до заяви документи.

Відповідно до ст. 115 КУзПБ провадження у справі про неплатоспроможність боржника - фізичної особи або фізичної особи - підприємця може бути відкрито лише за заявою боржника.

Боржник має право звернутися до господарського суду із заявою про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність у разі, якщо:

1) розмір прострочених зобов`язань боржника перед кредитором (кредиторами) становить не менше 30 розмірів мінімальної заробітної плати;

2) боржник припинив погашення кредитів чи здійснення інших планових платежів у розмірі більше 50 відсотків місячних платежів за кожним з кредитних та інших зобов`язань упродовж двох місяців;

3) ухвалено постанову у виконавчому провадженні про відсутність у фізичної особи майна, на яке може бути звернено стягнення;

4) існують інші обставини, які підтверджують, що найближчим часом боржник не зможе виконати грошові зобов`язання чи здійснювати звичайні поточні платежі (загроза неплатоспроможності).

До складу грошових вимог, у тому числі щодо сплати податків, зборів (обов`язкових платежів), не включаються неустойка (штраф, пеня) та інші фінансові санкції.

За правилами ч. 1, 3 ст. 116 КУзПБ заява про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність подається боржником за наявності підстав, передбачених цим Кодексом.

До заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, зокрема, додаються:

3) конкретизований список кредиторів і боржників із зазначенням загальної суми грошових вимог кредиторів (боржників), а також щодо кожного кредитора (боржника) - його імені або найменування, його місцезнаходження або місця проживання, ідентифікаційного коду юридичної особи або реєстраційного номера облікової картки платника податків та номера паспорта (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовляються від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та офіційно повідомили про це відповідний контролюючий орган і мають відмітку в паспорті), суми грошових вимог (загальної суми заборгованості, заборгованості за основним зобов`язанням та суми неустойки (штрафу, пені) окремо), підстав виникнення зобов`язань, а також строку їх виконання згідно із законом або договором;

14) інші документи, що підтверджують наявність підстав, визначених статтею 115 цього Кодексу.

Також згідно п. 3 ч. 3 ст. 162 ГПК України позовна заява повинна містити обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

В порушення вимог ч. 3 ст. 116 КУзПБ, п. 3 ч. 3 ст. 162 ГПК України до заяви боржника не додано належних доказів, що підтверджують обставини, викладені у заяві, та наявність підстав, визначених ст. 115 КУзПБ, а саме: не надано належних доказів (квитанцій, банківських виписок тощо), що підтверджують суми грошових вимог кредиторів (заборгованості за зобов`язанням), підстав виникнення зобов`язань, а також строку їх виконання згідно із законом або договором.

Заявник зазначає, що у нього наявна заборгованість перед кредитором АТ "ПриватБанк", з яким укладено Кредитний договір №KGMDG109180611 від 17.08.2007, проте до матеріалів заяви додано лише копію такого договору.

Також за умовами вказаного Кредитного договору кредитні кошти надано у строк до 16.08.2027. За таких підстав боржник не зазначив причини включення до поданого реєстру кредиторів вимоги АТ "ПриватБанк" в розмірі 785 133,73 грн. Більше того боржник зазначив у реєстрі термін кредиту - 17.08.2007 без будь-яких обґрунтувань та розрахунків вказаної суми та терміну.

Разом з тим, суд звертає увагу, що наявність лише договору не підтверджує факт наявності кредиторської заборгованості, її суми та правової природи, а надана заявником роздруківка з сайту Українського бюро кредитних історій не може бути належним, допустимим та достатнім доказом, що підтверджує обставини про суми грошових вимог кредиторів (заборгованості за основним зобов`язанням та суми неустойки (штрафу, пені) окремо), підстави виникнення зобов`язань, а також строку їх виконання згідно із договором.

Дана правова позиція викладена у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 16.11.2022 у справі № 917/1604/21.

Заявник також стверджує, що представником боржника направлено адвокатський запит щодо підтвердження заборгованості.

Вказане не може бути прийняте судом, оскільки відсутність доказів наявності первісної документації, на підставі якої виникла заборгованість та суми такої заборгованості, позбавляє можливості суду надати оцінку щодо права боржника звернутись до господарського суду з заявою про відкриття провадження у справі про банкрутство в порядку ч. 2 ст. 115 КУзПБ.

Окрім того заявник вказує на наявність інших обставини, які підтверджують, що найближчим часом боржник не зможе виконати грошові зобов`язання чи здійснювати звичайні поточні платежі (загроза неплатоспроможності), а саме: установлення карантину, початок воєнної агресії, щомісячна девальвація національної валюти (гривні) з початку 2022 року, збільшення інфляції. Як вказує боржник, такі обставини є загальновідомими та не потребують надання боржником додаткових доказів.

Однак суд звертає увагу на позицію Верховного Суду викладену у постанові від 30.11.2021 по справі № 913/785/17, який вказав, що форс-мажорні обставини не мають преюдиційного характеру і при їх виникненні сторона, яка посилається на них як на підставу неможливості виконання зобов`язання, повинна довести наявність таких обставин не тільки самих по собі, але й те, що ці обставини були форс-мажорними саме для цього конкретного випадку виконання господарського зобов`язання.

Проте заявник не додав до заяви доказів на підтвердження впливу вищеперелічених обставин на змогу ОСОБА_1 виконати грошові зобов`язання чи здійснювати звичайні поточні платежі.

Таким чином, зміст заяви ОСОБА_1 не відповідає вимогам ч. 3 ст. 162 ГПК України та ст. 115-116 КУзПБ.

Згідно ч. 1, 4 ст. 74 ГПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів.

Нормами ч. 3 ст. 37 КУзПБ передбачено, що господарський суд залишає без руху заяву про відкриття провадження у справі з підстав, передбачених статтею 174 Господарського процесуального кодексу України, з урахуванням вимог цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 ГПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно ч. 2 ст. 174 ГПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

За таких обставин, зазначена заява не може бути прийнята до розгляду та підлягає залишенню без руху до виправлення недоліків та подання суду відповідних доказів.

Керуючись ст. 2, 9, 37, 113, 115-116 Кодексу України з процедур банкрутства, ст. 3, 12, 74, 162, 164, 174, 234-235 Господарського процесуального кодексу України, суддя

УХВАЛИВ:

Заяву від 10.10.2023 ОСОБА_1 про неплатоспроможність боржника - фізичної особи залишити без руху.

У строк, який не перевищує десяти днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху, ОСОБА_1 усунути недоліки заяви, надавши суду:

- інформацію, визначену у п. 9 ч. 3 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України;

- належні докази наявності заборгованості перед кредиторами, про яких зазначено в заяві, щодо кожного кредитора окремо із документальним підтвердженням суми грошових вимог (загальної суми заборгованості, заборгованості за основним зобов`язанням та суми неустойки (штрафу, пені) окремо), підстав виникнення зобов`язань, а також строку їх виконання згідно із законом або договором;

- докази на підтвердження інших обставин, які підтверджують, що найближчим часом боржник не зможе виконати грошові зобов`язання чи здійснювати звичайні поточні платежі (загроза неплатоспроможності).

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Копію ухвали надіслати заявнику (вул. Петропавлівська (Енгельса), буд. 57/142, м. Кропивницький, 25011; , ІНФОРМАЦІЯ_1 ).

Суддя В.Г. Кабакова