УХВАЛА

м. Київ

19.10.2023Справа № 910/17958/17

Господарський суд міста Києва у складі судді Турчина С.О. за участю секретаря судового засідання Божка Д.О., розглянувши матеріали господарської справи

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Акваполіс РМ"

до Приватного акціонерного товариства "ВФ Україна"

третя особа 1 без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Товариство з обмеженою відповідальністю "Крейцер"

третя особа 2 без самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача - Товариство з обмеженою відповідальністю "Санган"

про стягнення 81 032,25 грн

за участю представників:

від позивача: не з`явився

від відповідача: не з`явився

від третьої особи 1: не з`явився

від третьої особи 2: не з`явився

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Акваполіс РМ" (позивач) звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом про стягнення з Приватного акціонерного товариства "ВФ Україна" (відповідач) збитків у розмірі 81032,25 грн.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 18.10.2017 порушено провадження у справі № 910/17958/17 та призначено справу до розгляду на 09.11.2017.

08.11.2017 через відділ діловодства суду від відповідача надійшли: відзив на позовну заяву, заява про залучення третьої особи.

09.11.2017 через відділ діловодства суду ТОВ "Крейцер" подано заяву про вступ у справу як третьої особи та клопотання про зупинення провадження у справі, у якому ТОВ "Крейцер" просив суд зупинити провадження у даній справі до набрання законної сили судового рішення у справі, що розглядається в Окружному адміністративному суді міста Києва №826/6771/16 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Крейцер" до Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Первушиної Наталії Юріївни, третя особа - Товариство з обмеженою відповідальністю "Акваполіс РМ" про визнання протиправними дії, скасування рішення щодо проведеної 29.02.2016 державної реєстрації права власності Товариства з обмеженою відповідальністю "Акваполіс РМ" на димову трубу (літ. LI) загальною площею 12,6 кв.м., що розташована за адресою: м. Київ, вул. Червоноткацька, буд. 88.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 09.11.2017 залучено до участі у справі № 910/17958/17 третю особу 1 без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Товариство з обмеженою відповідальністю "Крейцер" та третю особу 2 без самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача - Товариство з обмеженою відповідальністю "Санган", розгляд справи відкладено на 23.11.2017.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 23.11.2017 задоволено клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "Крейцер" про зупинення провадження у справі. Зупинено провадження у справі № 910/17958/17 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Акваполіс РМ" до Приватного акціонерного товариства "ВФ Україна" про стягнення 81 032,25 грн. до вирішення справи Окружного адміністративного суду міста Києва №826/6771/16 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Крейцер" до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Первушиної Наталії Юріївни про визнання протиправними дії, скасування рішення, зобов`язання вчинити дії та набрання відповідним рішенням законної сили.

Станом на 06.09.2023 повідомлень від сторін щодо усунення обставин, що зумовили зупинення провадження у цій справі не надходило

Згідно із відомостями з Єдиного державного реєстру судових рішень, постановою Окружного адміністративного суду міста Києва від 07.12.2017 у справі №826/6771/16, залишеною без змін постановою Київського апеляційного адміністративного суду від 06.02.2018, позов Товариства з обмеженою відпові-дальністю "Крейцер" задоволено частково. Визнано протиправними дії приватного нотаріуса Київського міського нотаріаль-ного округу Первушиної Наталії Юріївни щодо проведення 29.02.2016 державної реєстрації права власності Товариства з обмеженою відповідальністю "Акваполіс РМ" на димову трубу (літ. LI) загальною площею 12,6 кв.м, що розташована за адресою: м. Київ, вул. Червоно-ткацька, буд. 88. Скасовано рішення приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Первушиної Наталії Юріївни, індексний номер 28504784, від 29.02.2016 про державну реєс-трацію права власності (з відкриттям розділу) Товариства з обмеженою відповідальністю "Акваполіс РМ" на димову трубу (літ. LI) загальною площею 12,6 кв.м, що розташована за адресою: м. Київ, вул. Червоноткацька, буд. 88. В іншій частині позову Товариства з обмеженою відповідальністю "Крейцер" відмовлено.

Отже, обставини, що зумовили зупинення провадження у справі №910/17958/17 усунуті, у зв`язку із чим наявні підстави для поновлення провадження у справі згідно із ч.1 ст.230 ГПК України.

У той же час, 15.12.2017 набрав чинності Закон України №2147-VIII від 03.10.2017 "Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів", яким зокрема, Господарський процесуальний кодекс України викладений в новій редакції.

У пункті 9 частини 1 статті Перехідних положень Господарського процесуального кодексу України (в редакції Закону України № 2147-VIII від 03.10.2017) вказано, що справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких порушено до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 06.09.2023 поновлено провадження у справі № 910/17958/17, розгляд справи №910/17958/17 постановлено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін, судове засідання призначено на 21.09.2023.

19.09.2023 на електронну пошту суду від відповідача надійшли пояснення по справі.

Представники позивача та інших учасників справи у судове засідання 21.09.2023 не з`явилися.

Протокольною ухвалою від 21.09.2023 суд відклав розгляд справи по суті на 19.10.2023.

19.10.2023 на електронну пошту суду від відповідача надійшло клопотання про розгляд справи за відсутності представника відповідача.

Представник позивача у судове засідання 19.10.2023 повторно не з`явився. Представники відповідача та третіх осіб-1,2 також не прибули.

У судовому засіданні 19.10.2023 судом встановлено наявність підстав, визначених п.4 ч.1 ст.226 Господарського процесуального кодексу України, для залишення позову у справі №910/17958/17 без розгляду, з огляду на наступне.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначена рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Процесуальний порядок провадження у господарських справах визначається Господарським процесуальним кодексом України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови реалізації процесуальних прав і обов`язків суб`єктів господарсько-процесуальних правовідносин та їх гарантій.

Відповідно до частин першої-четвертої статті 13 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Згідно зі статтею 14 ГПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

За змістом пункту 2 частини першої та пункту 3 частини другої статті 42 ГПК України учасники справи мають право, зокрема брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом, і разом з тим учасники справи зобов`язані з`явитися за викликом суду в судове засідання, якщо їх явка визнана обов`язковою.

Згідно зі статтею 46 ГПК України сторони користуються рівними процесуальними правами. Крім прав та обов`язків, визначених у статті 42 цього Кодексу, сторони (позивачі та відповідачі) також мають ще коло прав і обов`язків, передбачених статтею 46 ГПК України.

Одним із прав, які надаються учасникам справи, є право брати участь в судовому засіданні, якщо інше не визначено законом (пункт 2 частини першої статті 42 ГПК України). Однак, це право не є абсолютним, оскільки учасники зобов`язані з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою (пункт 3 частини другої статті 42 ГПК України).

Відповідно до частин першої-другої статті 120 ГПК України суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою, або повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою.

За змістом частини третьої статті 196 ГПК України учасник справи може відмовитися від свого права брати участь в судовому засіданні, заявивши клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Аналіз зазначених норм процесуального права свідчить про те, що учасник справи не може відмовитися від свого права на участь в судових засіданнях за принципом мовчання, його волевиявлення щодо цього має бути формалізовано.

Дії суду у випадку неявки в судове засідання учасника справи визначені у статті 202 ГПК України, відповідно до частини четвертої якої у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Одночасно у пункті 4 частини першої статті 226 ГПК України передбачено, що суд залишає позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у підготовче засідання чи у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Отже, системний аналіз змісту частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 ГПК України свідчить про те, що процесуальним наслідком неявки позивача в судове засідання є залишення позову без розгляду.

Залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду господарським судом справи без прийняття рішення суду по суті спору у зв`язку з виявленням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому, наслідком якої є можливість повторного звернення до суду з тотожним позовом.

Правове значення для прийняття судом рішення про залишення позову без розгляду з підстави нез`явлення позивача у судове засідання, передбаченої цими нормами процесуального права, має одночасна наявність таких обставин, так звані умови для залишення позову без розгляду у випадку неявки позивача в судове засідання:

1) належне повідомлення судом позивача про час і місце судового засідання;

2) неявка позивача в судове засідання або неповідомлення позивачем суду причин його неявки в судове засідання;

3) неподання позивачем суду заяви про розгляд справи за його відсутності.

При цьому зміст частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 ГПК України свідчить про те, що передбачена цими нормами процесуального права така процесуальна дія суду як залишення позову без розгляду з підстави нез`явлення позивача у судове засідання та неповідомлення про причини своєї неявки не залежить від того, чи була визнана судом явка позивача в судове засідання обов`язковою (така правова позиція викладена у постанові Верховного Суду у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 17.11.2022 у справі № 905/458/21).

Суд зазначає, що належне повідомлення про дату, час і місце розгляду справи є передумовою застосування до позивача такої процесуальної дії як залишення позову без розгляду. Це випливає з частини першої статті 202 ГПК України, за змістом якої будь-які питання наслідків неявки у судове засідання будь-якого учасника справи розглядаються за умови, що він був належним чином повідомлений про дату, час і місце цього засідання.

Порядок вручення судових рішень визначено у статті 242 ГПК України (у редакції наведеної статті станом на час повідомлення позивача). Зокрема, частиною одинадцятою цієї статті встановлено, що у випадку розгляду справи за матеріалами в паперовій формі судові рішення надсилаються в паперовій формі рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

Суд також зазначає, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу особи є достатнім для того, щоб вважати повідомлення цієї особи належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, у цьому випадку, суду.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.04.2018 у справі № 800/547/17 (П/9901/87/18), постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27.11.2019 у справі № 913/879/17, від 21.05.2020 у справі № 10/249-10/19, від 15.06.2020 у справі № 24/260-23/52-б, від 19.09.2022 у справі № 916/939/15-г.

Як вбачається з матеріалів справи, Господарський суд міста Києва ухвалою від 18.10.2017 відкрив провадження у цій справі та призначив справу до розгляду на 09.11.2017.

Представник позивача був присутній у судовому засіданні 09.11.2017, у якому розгляд справи було відкладено на 23.11.2017.

Ухвалою суду від 23.11.2017 зупинено провадження у справі № 910/17958/17 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Акваполіс РМ" до Приватного акціонерного товариства "ВФ Україна" про стягнення 81 032,25 грн до вирішення справи Окружного адміністративного суду міста Києва №826/6771/16. Зобов`язано учасників процесу повідомити суду про усунення обставин, що зумовили зупинення провадження у даній справі.

23.07.2021 суд направив учасникам справи, у тому числі позивачу, лист від 20.07.2021 щодо повідомлення про стану розгляду справи №826/6771/16 та усунення обставин, що зумовили зупинення провадження у справі №910/17958/17.

Однак, ні позивач, як ініціатор спору, ні інші учасники процесу на лист суду від 20.07.2021 відповіді не надали. Поштове відправлення з направлення зазначеного листа Товариству з обмеженою відповідальністю "Акваполіс РМ" було повернуто поштовим відділенням зв`язку на адресу суду, що підтверджується карткою обліку вхідних документів та списком згрупованих поштових відправлень рекомендованої кореспонденції від 23.07.2021.

Як зазначалося вище, з відомостей з Єдиного державного реєстру судових рішень судом встановлено, що обставини, що зумовили зупинення провадження у справі №910/17958/17 усунуті.

Однак, станом на 06.09.2023 повідомлень від сторін щодо усунення обставин, що зумовили зупинення провадження у цій справі не надходило.

З огляду на те, що обставини, що зумовили зупинення провадження у цій справі усунуті, враховуючи тривалий розгляд справи, суд поновив провадження у справі №910/17958/17 та призначив справу до розгляду у спрощеному позовному провадженні на 21.09.2023.

Згідно із матеріалами справи ухвала суду від 06.09.2023 про поновлення провадження у справі, направлена Товариству з обмеженою відповідальністю "Акваполіс РМ" за адресою місцезнаходження: 02660, місто Київ, вулиця Червоноткацька, будинок 88, повернулася до суду поштовим відділенням зв`язку на адресу суду 16.10.2023 (дата реєстрації поштового відправлення у суді 19.10.2023) з відміткою відділення поштового зв`язку "за закінченням терміну зберігання".

Ухвала суду від 21.09.2023 про повідомлення щодо судового засідання 19.10.2023 позивачем не отримана та згідно із відомостями з Укрпошти щодо відстеження поштового відправлення 638, зазначене поштове відправлення позивачу не вручене. При цьому зазначеною ухвалою суд повідомив про наслідки нез`явлення позивача/його представника у судове засідання.

В аспекті неотримання позивачем ухвал, суд зазначає, що до обов`язків суду належить належне повідомлення/надсилання повідомлень про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, а вже отримання повідомлення перебуває поза межами контролю суду - тут слід аналізувати дії самого одержувача кореспонденції.

Тобто, направлення кореспонденції судом є тим фактором, який повинен аналізуватися для з`ясування правильності повідомлення учасника справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії. Водночас, дії учасника справи стосовно отримання кореспонденції носять суб`єктивний характер, який може окреслювати критерій належного користування своїми процесуальними правами.

У контексті наведеного, суд зазначає, що попри те, що конституційне право на суд є правом, його реалізація покладає на учасників справи певні обов`язки. Практика Європейського суду з прав людини визначає, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Як зазначено у рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Пономарьов проти України" від 03.04.2008, сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Позивачу беззаперечно відомо про існування ініційованого ним позовного провадження та відповідно саме позивач, який на розгляд суду поставив питання про захист порушеного, невизнаного чи оспорюваного права або охоронюваного законом інтересу, повинен цікавитися станом розгляду його позовної заяви (подібні висновки викладені Верховним Судом у постановах: від 09.07.2019 у справі № 921/165/16-г/17, від 13.01.2020 у справі № 910/22873/17, від 04.03.2021 у справі № 910/6835/20).

Обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті власних інтересів (рішення Європейського суду з прав людини від 04.10.2001 у справі "Тойшлер проти Германії" (Тeuschler v. Germany)).

Заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (рішення Європейського суду з прав людини у справі "Юніон Аліментарія Сандерс С.А. проти Іспанії" від 07.07.1989).

Враховуючи встановлені судами обставини справи, позивач був обізнаний про відкрите провадження у цій справі, відтак він мав об`єктивну можливість вжити заходи, щоб слідкувати за рухом даної справи, про що викладено вище (аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 21.02.2023 у справі № 910/15533/20).

Враховуючи неявку, зокрема, уповноваженого представника позивача у судові засідання з розгляду справи по суті 21.09.2023 та 19.10.2023, та відсутність клопотання про розгляд справи за відсутністю представника позивача і будь-яких повідомлень з приводу неявки його представника в судові засідання, враховуючи те, що позивач не вжив заходів, щоб слідкувати за рухом даної справи, а також не повідомив суду про обставини, які зумовили зупинення провадження у справі, приймаючи до уваги, тривалий розгляд справи, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення позовної заяву без розгляду на підставі ч.4 ст.202, п.4 ч. 1 ст.226 ГПК України.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини щодо застосування статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визнає, що доступ до суду не є абсолютним і національним законодавством може обмежуватись, зокрема для дотримання правил судової процедури і це не є порушенням права на справедливий суд (рішення у справі "Станков проти Болгарії" від 12.07.2007).

Отже, залишення позовної заяви без розгляду через неявку позивача у судове засідання у разі ненадання ним заяви про розгляд справи за його відсутності не призводить до порушення права на справедливий судовий розгляд.

Частиною 2 статті 226 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що про залишення позову без розгляду постановляється ухвала, в якій вирішуються питання про розподіл між сторонами судових витрат, про повернення судового збору з бюджету.

У відповідності до ч.2 ст.123 Господарського процесуального кодексу України, розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 7 Закону України "Про судовий збір", сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).

З огляду на підстави залишення позову без розгляду, повернення судового збору за розгляд справи не здійснюється.

Суд звертає увагу позивача на приписи ч.4 ст.226 Господарського процесуального кодексу України, згідно із якими особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення обставин, що були підставою для залишення позову без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись п.4 ч.1 ст.226 ст. 233, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Акваполіс РМ" до Приватного акціонерного товариства "ВФ Україна", третя особа-1 без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Товариство з обмеженою відповідальністю "Крейцер", третя особа-2 без самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача - Товариство з обмеженою відповідальністю "Санган", про стягнення 81 032,25 грн - залишити без розгляду.

2. Ухвала набирає законної після її підписання та може бути оскаржена у порядку і строк, встановлені ст.256, 257 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст ухвали складено та підписано: 23.10.2023.

Суддя С. О. Турчин