СХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 жовтня 2023 року м. Харків Справа № 922/2613/23

Східний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючий суддя Тихий П.В., суддя Плахов О.В. , суддя Терещенко О.І.

розглянувши в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства Харківенергозбут (вх.№1914Х/1-43) на рішення господарського суду Харківської області від 25.08.2023 (суддя В.В.Суслова, повне рішення складено 25.08.2023) у справі №922/2613/23

за позовом Приватного акціонерного товариства Харківенергозбут , м. Харків,

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Фірма "ЛОТ", м. Харків,

про стягнення коштів, -

ВСТАНОВИВ:

Приватне акціонерне товариство Харківенергозбут звернулось до Господарського суду Харківської області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю Фірма ЛОТ, в якому просить суд стягнути з відповідача на користь позивача заборгованість по пені у сумі 11170,51 грн., 3% річних у сумі 2469,86 грн., індекс інфляції у сумі 16584,96 грн. та судовий збір.

Рішенням господарського суду Харківської області від 25.08.2023 у справі №922/2613/23 позов задоволено частково. Стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю Фірма ЛОТ на користь Приватного акціонерного товариства Харківенергозбут пеню у сумі 227,20 грн., 3% річних у сумі 2469,86 грн., індекс інфляції у сумі 16584,96 грн., витрати зі сплати судового збору у сумі 1712,24 грн. В частині позовних вимог щодо стягнення пені у розмірі 10 943,31 грн. відмовити.

Приватне акціонерне товариство Харківенергозбут не погодившись з рішенням, ухваленим господарським судом першої інстанції, звернулось до Східного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення Господарського суду Харківської області від 25.08.2023 у справі №922/2613/23 в частині відмови у задоволенні позовних вимог про стягнення пені у розмірі 10943,31 грн. та прийняти в цій частині нове рішення, яким позов задовольнити. Судові витрати просить покласти на відповідача.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначає, що судом першої інстанції неправомірно застосовано положення Постанови НКРЕКП Про забезпечення стабільного функціонування ринку електричної енергії, у тому числі фінансового стану учасників ринку електричної енергії на період дії в Україні воєнного стану від 25.02.2022 № 332 та безпідставно відмовлено в частині стягнення пені.

Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 15.09.2023 у справі №922/2613/23 для розгляду справи сформовано колегію суддів у складі: головуючий суддя Тихий П.В., суддя Терещенко О.І., суддя Плахов О.В.

Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 19.09.2023 у справі №922/2613/23 зокрема відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Приватного акціонерного товариства Харківенергозбут на рішення господарського суду Харківської області від 25.08.2023 у справі №922/2613/23. Витребувано з господарського суду Харківської області матеріали справи №922/2613/23.

Ухвалено здійснювати розгляд апеляційної скарги Приватного акціонерного товариства Харківенергозбут на рішення господарського суду Харківської області від 25.08.2023 у справі №922/2613/23 в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи. Встановлено позивачу строк на подачу відзиву на апеляційну скаргу.

25.09.2023 до Східного апеляційного господарського суду надійшли матеріали справи №922/2613/23.

Товариство з обмеженою відповідальністю Фірма ЛОТ надіслало пояснення на апеляційну скаргу (вх.№12145 від 06.10.2023), в якому проти задоволення апеляційної скарги заперечує, вважає рішення суду першої інстанції законним та обґрунтованим, прийнятим в результаті всебічного розгляду матеріалів справи та з вірним застосуванням норм матеріального та процесуального права. Просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, рішення господарського суду без змін. Крім того просить суд стягнути з відповідача на користь позивача 2000,00 грн. витрат на професійну правничу допомогу в суді апеляційної інстанції.

Від Приватного акціонерного товариства Харківенергозбут надійшла відповідь на відзив (вх.№12571 від 17.10.2023).

Від Товариства з обмеженою відповідальністю Фірма ЛОТ надійшла відповідь на відзив (вх.№12887 від 23.10.2023).

Клопотань від учасників справи про розгляд апеляційної скарги з їх повідомленням (викликом) до суду не надійшло.

Згідно із ст.269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права. У суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

Судова колегія, беручи до уваги межі перегляду справи у апеляційній інстанції, обговоривши доводи апеляційної скарги, проаналізувавши на підставі встановлених фактичних обставин справи правильність застосування судом першої інстанції норм законодавства, дійшла до висновку про те, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Як вбачається з матеріалів справи, у зв`язку з відокремлення функції з розподілу електричної енергії від функцій постачання електричної енергії, що визначено положеннями Закону України Про ринок електричної енергії від 13.04.2017 (далі Закон), з 01.01.2019 ПрАТ Харківенергозбут є постачальником електричної енергії за вільними цінами на підставі Постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - НКРЕКП) від 19.06.2018 № 505 та постачальником універсальних послуг на території Харківської області у відповідності до Постанови НКРЕКП від 26.10.2018 № 1268.

Відповідно до статті 4 Закону України Про ринок електричної енергії (далі Закон) учасники ринку електричної енергії провадять свою діяльність на ринку електричної енергії на договірних засадах.

Згідно зі ст. 56 Закону постачання електричної енергії споживачам здійснюється електропостачальниками, які отримали відповідну ліцензію, за договором постачання електричної енергії споживачу. Договір постачання електричної енергії споживачу укладається між електропостачальником та споживачем та передбачає постачання всього обсягу фактичного споживання електричної енергії споживачем у певний період часу одним електропостачальником. Постачання електричної енергії споживачам здійснюється за вільними цінами.

Слід зазначити, що згідно з п.п. 3.2.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії (далі - Правила), затверджених Постановою НКРЕКП від 14.03.2018 № 312 укладення споживачем договору про постачання електричної енергії споживачу відбувається шляхом приєднання споживача до договору на умовах обраної споживачем комерційної пропозиції, для чого споживач подає такому електропостачальнику заяву- приєднання.

У відповідності до п. 3.1.7 Правил електропостачальник має надати письмовий примірник договору, підписаний з його боку лише на вимогу споживача.

Статтею 181 Господарського кодексу України внормовано, що сторона, яка одержала проект договору, у разі згоди з його умовами оформляє договір відповідно до вимог частини першої цієї статті і повертає один примірник договору другій стороні або надсилає відповідь на лист, факсограму тощо у двадцятиденний строк після одержання договору. За наявності заперечень щодо окремих умов договору сторона, яка одержала проект договору, складає протокол розбіжностей, про що робиться застереження у договорі, та у двадцятиденний строк надсилає другій стороні два примірники протоколу розбіжностей разом з підписаним договором.

Абзацом п`ятим п. 13 розділу XVII Закону встановлено, що фактом приєднання споживача до умов Договору про постачання електричної енергії споживачу (акцептування договору) є вчинення споживачем будь-яких дій, що засвідчують його бажання укласти договір, зокрема надання підписаної заяви -приєднання до договору про постачання електричної енергії споживачу, оплата рахунків, та /або факт споживання електронергії.

Договір між електропостачальником та споживачем укладається шляхом приєднання споживача до розробленого електропостачальником договору на умовах комерційної пропозиції, опублікованої електропостачальником.

Публічний договір про постачання електричної енергії споживачу розміщений на офіційному сайті ПрАТ Харківенергозбут.

Ураховуючи наведені приписи, та те, що Товариство з обмеженою відповідальністю ФІРМА ЛОТ (далі Відповідач, Споживач) надав до Товариства підписану заяву-приєднання до Договору про постачання електричної енергії споживачу та підписану комерційну пропозицію № 22 А-П від 01.01.2022, а також було фактично спожито електричну енергію, оплачені рахунки за спожиту електричну енергію, Договір вважається укладеним на умовах Договору про постачання електричної енергії споживачу від 01 січня 2022 № 5-60К (далі - Договір) на умовах Комерційної пропозиції № 22 А-П попередня оплата за електричну енергію здійснюється Споживачем 2(двома) платежами (далі по тексту Комерційна пропозиція № 22 А-П).

01.03.2023 Споживача було переведено на комерційну пропозицію № 1/23П для споживачів з запланованим обсягом споживання до 50 000 кВт*год на місяць. Попередня оплата у розмірі 100% від вартості фактичного обсягу спожитої електричної енергії у попередньому розрахунковому періоді (плата за надання послуг з розподілу електричної енергії здійснюється Споживачем через Постачальника) (далі по тексту комерційна пропозиція № 1/23П).

Згідно з п.п. 4.12, 4.13 розділу IV Правил, затверджених Постановою НКРЕКП від 14.03.2018 № 312 розрахунки між споживачем та електропостачальником (іншими учасниками роздрібного ринку, якщо вони беруть участь у розрахунках) здійснюються згідно з даними, отриманими від адміністратора комерційного обліку в порядку, передбаченому Кодексом комерційного обліку, про обсяги поставленої, розподіленої (переданої) та купленої електричної енергії.

Згідно з п. 10 Постанови до запуску електронної платформи Датахаб адміністратора комерційного обліку функції адміністратора комерційного обліку на роздрібному ринку електричної енергії, у тому числі адміністрування процедури зміни постачальника електричної енергії у межах території ліцензованої діяльності, виконує відповідний оператор системи розподілу.

У відповідності до п. 4.3 Правил дані, необхідні для формування платіжних документів, у тому числі щодо обсягів електричної енергії, надаються учасникам роздрібного ринку адміністратором комерційного обліку в порядку, встановленому Кодексом комерційного обліку. На підставі отриманих даних відповідно до умов Договору (обраної споживачем комерційної пропозиції) сторони складають акти прийому-передачі проданих товарів та/або наданих послуг.

За вимогами п. 9.1.1 Розділу IX Кодексу комерційного обліку електричної енергії обмін даними між адміністратором комерційного обліку, постачальником послуг комерційного обліку та учасниками ринку здійснюється у вигляді електронних документів відповідно до стандартів інформаційного обміну Датахаб, що розробляються адміністратором комерційного обліку (АТ Харківобленерго) та затверджуються Регулятором.

Таким чином розрахунки за спожиту електроенергію Відповідачу проведені на підставі переданих у відповідності до наведених вимог показів приладу обліку від оператора системи розподілу - АТ Харківобленерго.

ТОВ ФІРМА ЛОТ приєдналося до умов Договору про постачання електричної енергії споживачу від 01 січня 2022 року № 5-60К на умовах Комерційної пропозиції № 22 А-П та Комерційної пропозиції № 1/23П.

Порядок розрахунків за Договором № 5-60К від 01 січня 2022 року визначається відповідно до Комерційної пропозиції № 22 А-П та Комерційної пропозиції № 1/23П.

Згідно п. 2.1 Договору Постачальник продає електричну енергію Споживачу для забезпечення потреб електроустановок Споживача, а Споживач оплачує Постачальнику вартість спожитої (купленої) електричної енергії та здійснює інші платежі згідно з умовами цього Договору.

Відповідно до п. 5.5 Договору розрахунковий період зазначений у комерційній пропозиції та, як правило, становить календарний місяць, і відповідає розрахунковому періоду за договором Споживача з оператором системи розподілу/передачі.

Пунктом 5.6 Договору передбачено, що оплата вартості електричної енергії здійснюється споживачем шляхом перерахування коштів на поточний рахунок постачальника.

Пунктом 5.10 Договору передбачено споживач здійснює оплату за послугу з розподілу (передачі) електричної енергії або через Постачальника, або безпосередньо оператору системи.

Умовами п. 4 публічної Комерційної пропозиції № 22 А-П передбачено, що Попередня оплата електричної енергії та послуги з розподілу електричної енергії здійснюється Споживачем 2 (двома) платежами у таких співвідношеннях:

до 25 числа місяця, який передує розрахунковому місяцю 50% від вартості фактичного обсягу відпущеної електричної енергії за відповідний попередній період;

до 15 числа розрахункового місяця 50% від вартості фактичного обсягу відпущеної електричної енергії за відповідний попередній період;

Розрахунок попередньої оплати для нових споживачів та споживачів, фактичний обсяг спожитої електричної енергії та розподіленої електричної енергії яких за попередній період дорівнює 0, визначається на підставі розрахункових значень обсягу електричної енергії на наступний період.

Розрахунок суми попередньої оплати визначається Постачальником як добуток фактичного обсягу спожитої електричної енергії за відповідний попередній період на визначену прогнозовану ціну (Цпрог).

Попередня оплата електричної енергії здійснюється Споживачем до 01 числа місяця наступного за місяцем в якому був отриманий рахунок на попередню оплату.

Остаточний розрахунок Споживача за електричну енергію та послуги з розподілу електричної енергії за розрахунковий період здійснюється відповідно до фактичного обсягу електричної енергії, визначеного за показами розрахункових засобів обліку (або розрахунковим шляхом), на підставі виставленого рахунка Споживачу, в якому зазначаються суми до сплати за спожиту електричну енергію.

У разі відсутності графіка погашення заборгованості та при відсутності у платіжному документі у реквізиті Призначення платежу посилань на період, за який здійснюється оплата, або перевищення суми платежу, необхідної для цього періоду, ці кошти, перераховані Споживачем за електричну енергію, Постачальник має право зарахувати як погашення існуючої заборгованості Споживача з найдавнішим терміном її виникнення.

У разі зміни тарифу надлишок (переплата) оплаченої, але не спожитої електричної енергії зараховується Споживачу на його особовий рахунок як попередня оплата за новими тарифами в наступному розрахунковому періоді.

У разі порушення умов оплати, зазначених у комерційній пропозиції, протягом двох розрахункових періодів. Постачальник залишає за собою право перевести споживача на комерційну пропозицію, яка відповідає фактичному графіку оплати Споживача.

Умовами п. 4 комерційної пропозиції № 1/23П передбачено, що Розрахунковим періодом є календарний місяць.

Оплата електричної енергії та послуги з розподілу електричної енергії здійснюється Споживачем у формі попередньої оплати, визначеної на підставі фактичного обсягу відпущеної електричної енергії за відповідний попередній період.

Розрахунок попередньої оплати для нових споживачів та споживачів, фактичний обсяг спожитої електричної енергії та розподіленої електричної енергії яких за попередній період дорівнює 0, визначається на підставі розрахункових значень обсягу електричної енергії на наступний період.

Розрахунок суми попередньої оплати визначається Постачальником як добуток фактичного обсягу спожитої електричної енергії за відповідний попередній період на визначену прогнозовану ціну (Цпрог).

Попередня оплата електричної енергії та послуги з розподілу електричної енергії здійснюється Споживачем до 01 числа місяця, наступного за місяцем, в якому був отриманий рахунок на попередню оплату.

Остаточний розрахунок Споживача за електричну енергію та послуги з розподілу електричної енергії за розрахунковий період здійснюється відповідно до фактичного обсягу електричної енергії, визначеного за показами розрахункових засобів обліку (або розрахунковим шляхом), на підставі виставленого рахунка Споживачу, в якому зазначаються суми до сплати за спожиту електричну енергію.

У разі відсутності графіка погашення заборгованості та при відсутності в платіжному документі в реквізиті Призначення платежу посилань на період, за який здійснюється оплата, або перевищення суми платежу, необхідної для цього періоду, ці кошти, перераховані Споживачем за електричну енергію, Постачальник має право зарахувати як погашення існуючої заборгованості Споживача з найдавнішим терміном її виникнення.

У разі зміни тарифу надлишок (переплата) оплаченої, але не спожитої електричної енергії, зараховується Споживачу на його особовий рахунок як попередня оплата за новими тарифами в наступному розрахунковому періоді.

У разі порушення умов оплати, зазначених у комерційній пропозиції, протягом двох розрахункових періодів, Постачальник залишає за собою право перевести Споживача на комерційну пропозицію, яка відповідає фактичному графіку оплати Споживача.

Крім того, споживач у відповідності до п. 6.2 Договору, зобов`язується забезпечувати своєчасну та повну оплату спожитої електричної енергії згідно з умовами цього Договору.

Пунктом 8 Комерційної пропозиції № 22 А-П, яка є невід`ємним додатком до Договору, та комерційної пропозиції № 1/23П у разі порушення Споживачем строків оплати електричної енергії передбачених п.5 та п. 4 комерційної пропозиції Постачальник проводить нарахування за весь час прострочення, у тому числі за день оплати:

- пені у розмірі подвійної облікової ставки НБУ, що діяла в період, за який здійснюються нарахування, від суми боргу, за кожен день прострочки;

- 3% річних з простроченої суми.

При цьому сума грошового зобов`язання за договором повинна бути оплачена Споживачем з урахуванням встановленого індексу інфляції.

Суми пені, 3 % річних, інфляційних зазначаються у розрахунковому документі окремим рядком, та повинні бути сплачені протягом 5 робочих днів від дня його отримання Споживачем.

Суми пені, 3 % річних, інфляційних сплачуються Споживачем на поточний рахунок Постачальника.

Згідно з переданими даними від АТ Харківобленерго Відповідачу проведено нарахування та за результатами розрахункового періоду було сформовано та виставлено рахунки за спожиту електричну енергію:

- за січень 2022 на суму 69103,97 грн., Відповідачем за січень 2022 спожито 13975 кВт*год. Рахунок та Акт приймання-передачі електричної енергії за січень 2022 направлено споживачу поштовим відправленням 10.02.2022, докази відправлення додані до матеріалів позовної заяви. Строк оплати рахунку 17.02.2022.

- за лютий 2022 на суму 51393,54 грн., Відповідачем за лютий 2022 спожито 12623 кВт*год. Рахунок та Акт приймання-передачі електричної енергії за лютий 2022 направлено споживачу поштовим відправленням 16.05.2023, докази відправлення додаються до матеріалів позовної заяви. Строк оплати рахунку 23.05.2023.

- за березень 2022 споживання електричної енергії не здійснювалось.

- за квітень 2022 Відповідачу Проведено корегуючий підсумок об`ємів спожитої електричної енергії, за результатами якої нараховано суму 3071,47 грн. Рахунок та Акт приймання-передачі електричної енергії за квітень 2022 направлено споживачу поштовим відправленням 16.05.2023, докази відправлення додані до матеріалів справи. Строк оплати рахунку 23.05.2023.

28 квітня 2023 року відповідачем сплачено 69103,97 грн. - суму боргу за січень 2022 року.

28 квітня 2023 року сплачено 51393,54 грн. - суму боргу за лютий 2022 року.

01 травня 2023 року сплачено 3071,47 грн. - суму боргу за квітень 2023 року, що підтверджується платіжними дорученнями.

Отже, заборгованість за спожиту електричну енергію за період з січня 2022 по квітень 2022 станом на 01.05.2023 відсутня.

Разом з цим, позивач вказує, що ПрАТ Харківенергозбут як Постачальник, виконав свої зобов`язання по Договору у повному обсязі, проте Відповідачем умови Договору щодо своєчасної сплати спожитої електричної енергії у встановлені Договором строки не виконано, внаслідок чого у Відповідача утворилась заборгованість по пені, 3% річних та індексу інфляції, яка станом на 01.05.2023 року становить 30225,33 грн., з яких:

- 11170,51 грн. пеня;

- 2469,86 грн. 3% річних;

- 16584,96 грн. індекс інфляції.

Наведені обставини стали підставою для звернення позивача до суду з відповідним позовом до господарського суду.

Задовольняючи позовні вимоги в частині стягнення з відповідача 3% річних у розмірі 2469,86 грн. за період з 18.02.2022 по 28.04.2023 та інфляційних втрат у розмірі 16584,96 грн., місцевий господарський суд визнав їх обґрунтованими та доведеними.

Разом з тим, суд першої інстанції відмовив у задоволенні вимоги про стягнення пені у розмірі 10943,31 грн., враховуючи приписи п. 16 постанови НКРЕКП від 25.02.2022,

Відповідно до вимог частини 1 статті 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Враховуючи вимоги процесуального законодавства, суд апеляційної інстанції здійснює перегляд рішення Господарського суду Харківської області від 25.08.2023 у справі №922/2613/23 виключно у межах доводів та вимог апеляційної скарги ПрАТ Харківенергозбут, які зводяться до незгоди апелянта із судовим рішенням в частині відмови у стягненні пені у розмірі 10943,31 грн..

Апеляційний господарський суд, переглядаючи у апеляційному порядку оскаржуване судове рішення, в межах доводів та вимог апеляційної скарги, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, зазначає про таке.

Відповідно до ст. 530 Цивільного кодексу України, якщо строк (термін) виконання боржником обов`язку не встановлений або визначений моментом пред`явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання у будь-який час. Боржник повинен виконати такий обов`язок у семиденний строк від дня пред`явлення вимоги, якщо обов`язок негайного виконання не випливає із договору або актів цивільного законодавства.

Згідно ст. 610 Цивільного кодексу України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Відповідно до ст. 612 Цивільного кодексу України, боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Судами встановлено, що у відповідності до умов Договору про постачання електричної енергії споживачу №5-60К від 01.01.2022, за спожиту у січні 2022 року електричну енергію відповідач мав розрахуватися до 17.02.2022, проте в порушення умов договору оплата була здійснена лише 28.04.2023, тобто з порушенням строку. Вказана обставина не спростована відповідачем.

Відповідно до ст. 611 Цивільного кодексу України у разі порушення зобов`язання, настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема, сплата неустойки.

Відповідно положень статті 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

Відповідно до статті 230 Господарського кодексу України штрафними санкціями у цьому Кодексі визнаються господарські санкції у вигляді грошової суми (неустойка, штраф, пеня), яку учасник господарських відносин зобов`язаний сплатити у разі порушення ним правил здійснення господарської діяльності, невиконання або неналежного виконання господарського зобов`язання.

Згідно із пунктом 4 статті 231 Господарського кодексу України у разі, якщо розмір штрафних санкцій законом не визначено, санкції застосовуються в розмірі, передбаченому договором.

Нарахування штрафних санкцій за прострочення виконання зобов`язання, якщо інше не встановлено законом або договором, припиняється через шість місяців від дня, коли зобов`язання мало бути виконано (частина 6 статті 232 Господарського кодексу України).

Відповідно до статті 3 Закону України "Про відповідальність за несвоєчасне виконання грошових зобов`язань" пеня обчислюється від суми простроченого платежу та не може перевищувати подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла у період, за який сплачується пеня.

Пунктом 8 Комерційної пропозиції № 22 А-П, яка є невід`ємним додатком до Договору, та комерційної пропозиції № 1/23П у разі порушення Споживачем строків оплати електричної енергії передбачених п.5 та п. 4 комерційної пропозиції Постачальник проводить нарахування за весь час прострочення, у тому числі за день оплати пені у розмірі подвійної облікової ставки НБУ, що діяла в період, за який здійснюються нарахування, від суми боргу, за кожен день прострочки.

На підставі ст. 232 ГК України, Відповідачу за період з лютого 2022 по серпень 2022 станом на 01.05.2023 нараховано пеню в розмірі 11170,51 грн.

Пеня у лютому 2022 року нарахована за період з 18.02.2022 року по 28.02.2022 (за 11 днів) у розмірі 416,57 грн. (за несплачену заборгованість за спожиту електричну енергію у січні 2022 - 69103,97 грн.);

Пеня у березні 2022 року нарахована за період 01.03.2022 року по 31.03.2022 (за 31 день) у розмірі 1173,97 грн. (за несплачену заборгованість за спожиту електричну енергію у січні 2022 - 69103,97 грн.);

Пеня у квітні 2022 року нарахована за період з 01.04.2022 року по 30.04.2022 (за 30 днів) у розмірі 1136,10 грн. (за несплачену заборгованість за спожиту електричну енергію у січні 2022 - 69103,97 грн.);

Пеня у травні 2022 року нарахована за період з 01.05.2022 року по 31.05.2022 (за 31 день) у розмірі 1173,97 грн. ( за несплачену заборгованість за спожиту електричну енергію у січні 2022 - 69103,97 грн.);

Пеня у червні 2022 року нарахована за період з 01.06.2022 року по 02.06.2022 (за 2 дні) у розмірі 75,74 грн. (за несплачену заборгованість за спожиту електричну енергію у січні 2022 - 69103,97 грн.); з 03.06.2022 року по 30.06.2022 (за 28 день) нарахована у розмірі 2650,48 грн. (за несплачену заборгованість за спожиту електричну енергію у січні 2022 - 69103,97 грн.);

Пеня у липні 2022 року нарахована за період з 01.07.2022 року по 31.07.2022 (за 31 днів) у розмірі 2934,46 грн. (за несплачену заборгованість за спожиту електричну енергію у січні 2022 - 69103,97 грн.);

Пеня у серпні 2022 року нарахована за період з 01.08.2022 року по 17.08.2022 (за 17 днів) у розмірі 1609,22 грн. (за несплачену заборгованість за спожиту електричну енергію у січні 2022 - 69103,97 грн.).

Заперечуючи проти позову, відповідач посилався на пропуск позивачем строку позовної давності до позовної вимоги щодо нарахування пені.

Однак, суд першої інстанції вірно вказав, що згідно із пунктом 12 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України передбачено, що під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 257, 258, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину.

Постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 року №211 "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої короновірусом SARS-CoV-2 (зі змінами і доповненнями)" установлено карантин з 12.03.2020 року. Змінами продовжено карантин до 30.06.2023.

Таким чином, Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" №540-ІХ від 30.03.2020 продовжений строк позовної давності щодо пені на строк дії карантину.

Крім того, Законом України від 15.03.2022 N 2120-IX було внесено зміни до ст.258 ЦК України, якими зокрема строки, визначені статтею 258, 261 продовжуються на строк дії в Україні воєнного, надзвичайного стану відповідно до пункту 19 розділу "Прикінцеві та перехідні положення" цього Кодексу.

З огляду на наведене, суди дійшли висновку, що позивач нарахував пеню в межах строків позовної давності.

Судова колегія вважає правомірним застосування положення постанови НКРЕКП від 25.02.2022 №332 в частині стягнення штрафних санкцій у вигляді пені, з огляду на таке.

24.02.2022 Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 було введено воєнний стан в України, та, в подальшому, Указами Президента України продовжено строк його дії.

Відповідно до ст. 1 Закону України Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - НКРЕКП, Регулятор), є постійно діючим центральним органом виконавчої влади зі спеціальним статусом, що утворений Кабінетом Міністрів України. Регулятор є колегіальним органом, що здійснює державне регулювання, моніторинг та контроль за діяльністю суб`єктів господарювання у сферах енергетики та комунальних послуг.

Згідно п.1 ч. 2 ст. 17 Закону України Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, Регулятор має право приймати рішення з питань, що належать до його компетенції, які є обов`язковими до виконання.

Судами встановлено, що НКРЕКП прийнято Постанову Про забезпечення стабільного функціонування ринку електричної енергії, у тому числі фінансового стану учасників ринку електричної енергії на період дії в Україні воєнного стану від 25.02.2022 №332.

26.04.2022 Постанову НКРЕКП доповнено п. 16, згідно якого передбачено зупинення нарахування та стягнення штрафних санкцій, передбачених договорами, що укладені відповідно до Закону України Про ринок електричної енергії, між учасниками ринку електричної енергії, на період військового стану.

Тобто, спірні господарські правовідносини склалися відповідно до Закону України Про ринок електричної енергії, у зв`язку з чим вказана постанова НКРЕКП підлягає застосуванню до спірних правовідносин.

Матеріалами справи підтверджено, що період нарахування пені позивачем заявлено такий, який входить в період дії воєнного стану.

Отже, враховуючи приписи п. 16 постанови НКРЕКП від 25.02.2022, яка є чинною, та обов`язковою для суб`єктів спірних правовідносин, відсутні правові підстави для нарахування та стягнення з відповідача штрафної санкції у вигляді пені за період з 24.02.2022 по 17.08.2022.

Здійснивши розрахунок пені за період з 18.02.2022 по 23.02.2022, суди дійшли висновку про задоволення позовних вимог в частині стягнення пені у розмірі 227,20 грн.

В іншій частині позовних вимог щодо стягнення пені у розмірі 10 943,31 грн. (за період з 24.02.2022 року по 17.08.2022 року) слід відмовити.

Колегія суддів зазначає, що настанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг зазначені у постанові №332 від 25.02.2022 (як у редакції від 25.02.2022, так і в редакції від 26.04.2022) щодо рекомендацій та зупинення нарахування та стягнення штрафних санкцій, передбачених договорами, що укладені відповідно до Закону України Про ринок електричної енергії, прийнятті саме у зв`язку із обставинами запровадження в Україні воєнного стану та саме для забезпечення стабільного функціонування ринку електричної енергії, у тому числі фінансового стану учасників ринку електричної енергії.

Вказане цілком спростовує доводи апеляційної скарги позивача щодо неправомірного застосування судом першої інстанції постанови НКРЕКП № 332 від 25.02.2022.

Крім того, колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що оцінюючи фактичні обставини даної справи, які стали підставою для допущення несвоєчасного виконання зобов`язань відповідачем та безпосередньо пов`язані із обставинами повномасштабного вторгнення Російської Федерації на територію України, ураховуючи майнові інтереси обох сторін, колегія суддів вважає законним та справедливим оскаржуване рішення суду, оскільки нарахування та стягнення з відповідача 3% річних та інфляційних втрат у значній мірі компенсує позивачу негативні наслідки, пов`язані з порушенням відповідачем умов договору, а відмова у задоволенні позовних вимог у частині стягнення з відповідача пені узгоджується із приписами прийнятої постанови НКРЕКП №332 від 25.02.2022, відповідно до пункту 16 якої на період дії в Україні воєнного стану та протягом 30 днів після його припинення або скасування зупинено нарахування та стягнення штрафних санкцій, передбачених договорами, що укладені відповідно до Закону України Про ринок електричної енергії, між учасниками ринку електричної енергії.

Доводи, викладені в апеляційній скарзі, відхиляються колегією суддів, як безпідставні, необґрунтовані та такі, що стосуються виключно переоцінки доказів.

Рішення є законним тоді, коли суд, виконавши всі вимоги процесуального законодавства і всебічно перевіривши всі обставини справи, вирішив спір у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин.

Обґрунтованим визнається рішення, в якому повно відображені обставини, що мають значення для даної справи, висновки суду про встановлені обставини і правові наслідки є вичерпними, відповідають дійсності і підтверджуються достовірними доказами, дослідженими в судовому засіданні.

Відповідно до статті 74 Господарського процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх доводів і вимог

Статтею 76 ГПК України встановлено, що належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до статті 77 ГПК України обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

З огляду на той факт, що висновки суду першої інстанції відповідають в повній мірі приписам законодавства та фактичним обставинам справи, судова колегія суддів дійшла висновку про відмову в задоволенні апеляційної скарги та залишення рішення Господарського суду Харківської області від 25.08.2023 у справі №922/2613/23 в частині відмови у задоволенні позовних вимог про стягнення пені у розмірі 10943,31 грн. без змін.

Враховуючи, що колегія суддів дійшла висновку про відмову в задоволенні апеляційної скарги, судові витрати понесені позивачем, у зв`язку з переглядом справи у суді апеляційної інстанції відшкодуванню не підлягають в силу приписів статті 129 Господарського процесуального кодексу України.

Разом з тим, відповідач у відзиві на апеляційну скаргу просить суд стягнути з відповідача витрати на професійну правничу допомогу в суді апеляційної інстанції та додав до відзиву на підтвердження понесених судових витрат на професійну правничу допомогу: 1) копію свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю Серії ХВ № 002578 від 14.09.2022; 2) ордер адвоката на надання правничої (правової) допомоги від 26.09.2023; 3) копію акту приймання-передачі наданих послуг № 2 від 06.10.2023, посвідчена адвокатом; 4) копію фіскального чеку № від 06.10.2023.

Згідно з частиною 2 статті 126 Господарського процесуального кодексу України, розмір судових витрат на професійну правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу професійну правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката, визначається згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою, а також розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Згідно зі ст.30 Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність» гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час.

Таким чином, системний аналіз наведених вище норм законодавства дозволяє зробити такі висновки:

- договір про надання правової допомоги є підставою для надання адвокатських послуг та, зазвичай, укладається в письмовій формі (виключення щодо останнього наведені у частині 2 ст.27 ЗУ «Про адвокатуру і адвокатську діяльність»;

- за своєю правовою природою договір про надання правової допомоги є договором про надання послуг, крім цього, на такий договір поширюються загальні норми та принципи договірного права, включаючи, але не обмежуючись ЦК України;

- договір про надання правової допомоги може бути оплатним або безоплатним. Ціна в договорі про надання правової допомоги встановлюється сторонами шляхом зазначення розміру та порядку обчислення адвокатського гонорару;

- адвокатський гонорар може існувати в двох формах - фіксований розмір та погодинна оплата. Вказані форми відрізняються порядком обчислення - при зазначенні фіксованого розміру для виплати адвокатського гонорару не обчислюється фактична кількість часу, витраченого адвокатом при наданні послуг клієнту, і навпаки, підставою для виплату гонорару, який зазначено як погодинну оплату, є кількість годин помножена на вартість такої години того чи іншого адвоката в залежності від його кваліфікації, досвіду, складності справи та інших критеріїв;

- адвокатський гонорар (ціна договору про надання правової допомоги) зазначається сторонами як одна із умов договору при його укладенні. Вказане передбачено як приписами цивільного права, так і Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»;

- відсутність в договорі про надання правової допомоги розміру та/або порядку обчислення адвокатського гонорару (як погодинної оплати або фіксованого розміру) не дає як суду, так і іншій стороні спору, можливості пересвідчитись у дійсній домовленості сторін щодо розміру адвокатського гонорару.

Тобто, визначаючи розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації гонорару адвоката іншою стороною, необхідно виходити з встановленого у самому договорі розміру та/або порядку обчислення таких витрат, що узгоджується з приписами ст.30 Закону України "Про адвокатуру і адвокатську діяльність".

Розглянувши заяву ТОВ "Фірма "ЛОТ" про стягнення з позивача витрат на професійну правову допомогу, колегія суддів дійшла висновку про відмову в її задоволенні, оскільки відповідачем не надано до матеріалів справи договору про надання правової допомоги. Отже відсутній порядок розрахунків між адвокатом на клієнтом, що виключає можливість задоволення заяви відповідача про відшкодування йому адвокатських витрат.

Керуючись статтями 129, 269, п.1, ч.1 ст.275, 276, 282, 284 Господарського процесуального кодексу України, Східний апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства Харківенергозбут залишити без задоволення.

Рішення Господарського суду Харківської області від 25.08.2023 у справі №922/2613/23 в частині відмови у задоволенні позовних вимог про стягнення пені у розмірі 10943,31 грн. залишити без змін.

Дана постанова набирає законної сили з дня її прийняття та не підлягає оскарженню.

Головуючий суддя П.В. Тихий

Суддя О.В. Плахов

Суддя О.І. Терещенко