ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КІРОВОГРАДСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 жовтня 2023 рокуСправа № 912/1237/23

Господарський суд Кіровоградської області у складі судді Глушкова М.С., розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження справу

за позовом Фермерського господарства "Фортуна" (вул. Джерельна, 38, с. Воронцівка, Новгородківський район, Кіровоградська область, 28211)

до Новгородківської селищної ради Новгородківського району Кіровоградської області (вул. Криворізька, 11, смт. Новгородка, Кропивницький район, Кіровоградська область, 28200)

про стягнення 1 042 630,98 грн,

секретар судового засідання - Безчасна Н.Г.

представники сторін участі в судовому засіданні не брали,

в судовому засіданні підписано вступну та резолютивну частини рішення,

УСТАНОВИВ:

До Господарського суду Кіровоградської області надійшла позовна заява Фермерського господарства "Фортуна" до Новгородківської селищної ради Новгородківського району Кіровоградської області про стягнення збитків у вигляді упущеної вигоди (недоотриманого доходу) у розмірі 873 262,41 грн, з яких: 494 973,96 грн за 2021 рік та 378 288,45 грн за 2022 рік та збитки від інфляції на загальну суму 169 368,57 грн, з яких: 155 181,20 грн, нараховані на суму упущеної вигоди за 2021 рік, та 14187,37 грн, нараховані на суму упущеної вигоди за 2022 рік з покладенням на відповідача судових витрат.

В обґрунтування позовних вимог Фермерське господарство "Фортуна" зазначило, що у зв`язку із неправомірними рішеннями відповідача, позивач протягом 2021-2022 рр. був позбавлений законного права на оренду земельних ділянок кадастровий номер :02:000:0361 та :02:000:0359 у зв`язку з чим Фермерському господарству "Фортуна" завдано збитків у вигляді упущеної вигоди (недоотриманий дохід).

Ухвалою від 17.07.2023 господарський суд відкрив провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначив підготовче засідання на 03.08.2023.

31.07.2023 до суду від відповідача надійшов відзив на позовну заяву. У відзиві зазначено, що відповідач не приймав спірних рішень, які в подальшому скасовані судами та не брав участь у розгляді зазначених судових справ, а тому неправомірність дій відповідача є не доведеною. Крім того, відповідач зазначає, що розрахунок упущеної вигоди та інфляційних втрат є необґрунтованим. Також, у відзиві зазначено, що матеріалами справи не підтверджується прострочення виконання грошового зобов`язання відповідачем або користування відповідачем грошовими коштами позивача, що виключає можливість застосування у даному випадку ст. 625 Цивільного кодексу України. Крім того, упущена вигода не є зобов`язанням.

03.08.2023 господарський суд закрив підготовче провадження та призначив справу до розгляду по суті на 14.09.2023.

08.09.2023 до господарського суду надійшло клопотання відповідача про розгляд справи без участі представника відповідача.

14.09.2023 у судовому засіданні оголошено перерву до 28.09.2023.

28.09.2023 у судовому засіданні оголошено перерву до 12.10.2023.

Представник відповідача участі в судовому засіданні не брав. Ухвала-повідомлення від 28.09.2023 про дату, час та місце проведення судового засідання вручена відповідачу через систему "Електронний суд", що підтверджується довідкою про доставку електронного листа.

Представник позивача участі в судовому засіданні не брав. Про дату, час та місце проведення судового засідання повідомлений представник позивача у судовому засіданні 28.09.2023.

З огляду на викладене, господарський суд розглядає справу у судовому засіданні 12.10.2023 за відсутності представників сторін.

У судовому засіданні 12.10.2023 досліджено докази у справі.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, господарський суд встановив таке.

Між Новгородківською районною державною адміністрацією Кіровоградської області та Фермерським господарством "Фортуна" (далі - ФГ "Фортуна"), на підставі розпорядження голови вказаної держадміністрації №211-р від 15.10.2014, укладено договори оренди земельних ділянок з кадастровими номерами :02:000:0361 та :02:000:0359, які розташовано на території Вершино-Кам`янської сільської ради Новогородківського району Кіровоградської області (а.с. 20-22, 29-30).

Відповідно до умов п. 8 Договорів після закінчення строку договорів, орендар має переважне право поновлення їх на новий строк. Строк дії договорів оренди - до 25.12.2019.

Таким чином, земельні ділянки передано у фактичне користування Позивача на умовах оренди.

У зв`язку із прийняттям Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вирішення питання колективної власності на землю, удосконалення правил землекористування у масивах земель сільськогосподарського призначення, запобігання рейдерству та стимулювання зрошення в Україні", який вступив в силу 01.01.2019, повноваження щодо передання невитребуваних земельних ділянок сільськогосподарського призначення в оренду, якими є вищевказані ділянки орендовані Позивачем, перейшли до територіальних громад, на території яких вони розташовані, тобто, до Вершино-Кам`янської сільської ради.

Позивач зазначає, що на виконання зазначених умов договорів останній 11.09.2019 звернувся до Вершино-Кам`янської сільської ради з заявою про продовження терміну дії договорів.

Незважаючи на це, пунктом 4 рішення Вершино-Кам`янської сільської ради від 20.12.2019 №272 "Про розгляд та затвердження угод про внесення змін до договорів оренди землі з ФГ "Роксолана" та з ФГ "Фортуна", сесія сільської ради вирішила не затверджувати додаткові угоди про внесення змін до договорів оренди землі, зареєстрованих 25.12.2014 року за №1, №2, щодо оренди земельних ділянок кадастрові номери :02:000:0361, :02:000:0359.

30.01.2020 ФГ "Фортуна" звернулося до Вершино-Кам`янської сільської ради з листом, в якому попередило про оскарження зазначеного рішення сесії до суду та з проханням не надавати ці земельні ділянки в оренду іншим особам до завершення розгляду справи в суді. Вказані дії свідчать про вжиття Позивачем заходів спрямованих на зменшення його збитків в зв`язку з тимчасовим невикористанням земельних ділянок.

Більше того, 05.02.2020 Позивач ще раз направив Вершино-Кам`янській сільській раді заяву, в якій зазначив, що має переважне право на продовження договорів оренди земельних ділянок, та повідомив про відсутність з його боку порушень умов договорів, а також запропонував підвищити розмір орендної плати до 12% від нормативної грошової оцінки земельної ділянки. До заяви були додані угоди про внесення змін до договорів оренди землі, установчі документи і нормативно-грошова оцінка на кожну земельну ділянку.

Результатом розгляду заяви ФГ "Фортуна" від 05.02.2020 стало прийняте рішення сесії Вершино-Кам`янської сільської ради від 07.04.2020 №284, яким земельні ділянки з кадастровим номером :02:000:0359 та з кадастровим номером :02:000:0361 передано в оренду іншим особам, на таких умовах: строк дії договору - до появи власника на земельні ділянки; орендна плата - у розмірі 12% від нормативної грошової оцінки земельної ділянки.

В подальшому, 04.05.2020 між Вершино-Кам`янською сільською радою та ОСОБА_2, Вершино-Кам`янською сільською радою та ОСОБА_1 укладено договори оренди земельних ділянок, кадастрові номери :02:000:0361, :02:000:0359, відповідно до рішення сесії Вершино-Кам`янської сільської ради від 07.04.2020 №284 (п. 1, 2, 3, 5).

Відомості про вказані договори внесено до державного реєстру речових прав на нерухоме майно, а також зареєстровано припинення договорів оренди цих земельних ділянок №1 та № 2 укладених з Позивачем.

У зв`язку з неправомірними діями Вершино-Кам`янської сільської ради (прийняття 20.12.2019 рішення сесії Вершино-Кам`янської сільської ради № 272 (п. 4) та від 07.04.2020 №284 ( п. 1, 2, 3, 5) щодо укладення 04.05.2020 договорів оренди землі з іншими особами), у період 2021-2022 рр., ФГ "Фортуна" не мала можливості здійснювати свою господарську діяльність на зазначених земельних ділянках.

Ці рішення органу місцевого самоврядування оскаржені позивачем до суду.

Так, неправомірність дій органу місцевого самоврядування підтверджено рішенням Господарського суду Кіровоградської області від 19.08.2020 у справі №912/1455/20, залишеним в силі постановою Центрального апеляційного господарського суду від 16.02.2021.

Вказаним судовим рішенням визнано недійсним та скасовано п. 4 рішення сесії Вершино - Кам`янської сільської ради Новгородківського району Кіровоградської області від 20.12.2019 №272 "Про розгляд та затвердження угод про внесення змін до договорів оренди землі з ФГ "Роксолана" та з ФГ "Фортуна" в частині "не затверджувати" додаткові угоди:

- про внесення змін до договору оренди землі, зареєстрованого 25.12.2014 року за №2, щодо оренди земельної ділянки загальною площею 6,9444 га ріллі, кадастровий номер :02:000:0361, яка розташована на території Вершино - Камянської сільської ради Новгородківського району Кіровоградської області з Фермерським господарством "ФОРТУНА" (голова Жук Віктор Вікторович);

- про внесення змін до договору оренди землі, зареєстрованого 25.12.2014 року за №1, щодо оренди земельної ділянки загальною площею 7,5390 га ріллі, кадастровий номер :02:000:0359, яка розташована на території Вершино - Кам ямської сільської ради Новгородківського району Кіровоградської області з Фермерським господарством "ФОРТУНА" (голова Жук Віктор Вікторович).

Судовими рішеннями встановлено, що враховуючи дотримання позивачем процедури звернення до орендодавця, з письмовим повідомленням про намір продовжити дію договорів оренди, та враховуючи наявність у ФГ "Фортуна" переважного права на поновлення відповідних Договорів, спірне рішення від 20.12.2019 №272 є незаконним та таким, що порушує право позивача у справі.

Ухвалою Господарського суду Кіровоградської області від 03.12.2021 у справі №912/1455/20 здійснено заміну боржника Вершино-Кам`янської сільської ради на його правонаступника Новгородківську селищну раду, у зв`язку з реорганізацією Вершино-Кам`янської сільської ради. Суд встановив, що відповідно до ч. 1 ст. 104 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України), між Вершино-Кам`янською сільською радою та Новгородківською селищною радою Кіровоградської області відбулось універсальне правонаступництво. Тобто, правонаступництво, при якому переходять усі права і обов`язки того суб`єкта, якому вони належали раніше.

Надалі, рішенням Новгородківського районного суду Кіровоградської області від 09.06.2022 у справі №393/287/21, залишеним в силі постановою Кропивницького апеляційного суду від 14.09.2022, позов Фермерського господарства "Фортуна" до Новгородківської селищної ради Кіровоградської області задоволено повністю.

Визнано недійсними та скасовано пункти 1, 2, 3, 5 рішення сесії Вершино-Кам ямської сільської ради від 07.04.2020 №284 "Про передачу земельних ділянок для ведення товарного сільськогосподарського виробництва в оренду на строк до появи власників земельних ділянок".

Визнано недійсним договори оренди землі від 04.05.2020, укладені з іншими фізичними особами, ОСОБА_1 та ОСОБА_2.

Визнано укладеною угоду про внесення змін до договору оренди землі, зареєстрованого 25.12.2014 за №1, щодо оренди земельної ділянки, загальною площею 6,9444 га, кадастровий номер :02:000:0361, яка розташована на території Вершино-КамМінської сільської ради Новгородківського району Кіровоградської області, у відповідній редакції.

Визнано укладеною угоду про внесення змін до договору оренди землі, зареєстрованого 25.12.2014 за №2, щодо оренди земельної ділянки, загальною площею 7,5390 га, кадастровий номер :02:000:0359, яка розташована на території Вершино-Кам`янської сільської ради Новгородківського району Кіровоградської області, у відповідній редакції.

За твердженням позивача, внаслідок протиправних дій органу місцевого самоврядування, що підтверджується відповідними судовими рішеннями, ФГ "Фортуна" було позбавлене можливості провадити свою господарську діяльність на земельних ділянках з кадастровими номерами :02:000:0361, :02:000:0359, у зв`язку з чим протягом 2021-2022 рр. господарство отримало збитки у вигляді упущеної вигоди (недоотриманого прибутку) на суму 494 973,96 грн та 378 288,45 грн відповідно.

Розглядаючи вказаний спір по суті суд враховує таке.

Згідно з ч. 1 ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

У п. 8 ч. 2 ст. 16 ЦК України визначено, що способом захисту цивільних прав та інтересів може бути відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди.

Відповідно до ч. 1 ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.

За ч. 2 ст. 22 ЦК України, збитками є доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Частиною 3 ст. 22 ЦК України визначено, що збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі.

Крім того, за загальними положеннями, передбаченими ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, заподіяна майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Водночас відповідно до ст.1173 ЦК України шкода, завдана фізичній або юридичній особі незаконними рішеннями, дією чи бездіяльністю органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування при здійсненні ними своїх повноважень, відшкодовується державою, Автономною Республікою Крим або органом місцевого самоврядування незалежно від вини цих органів.

Наведена стаття є спеціальною, оскільки передбачає певні особливості, відмінні від загальних правил деліктної відповідальності за ст. 1166 ЦК України, а саме: а) наявність владно-адміністративного, тобто обов`язкового, одностороннього характеру дій органів державної влади, місцевого самоврядування; б) завдання шкоди незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю зазначених суб`єктів; в) настання відповідальності незалежно від вини цих органів.

Необхідною підставою для притягнення органу державної влади до відповідальності у вигляді стягнення шкоди є наявність трьох умов: неправомірні дії цього органу, наявність шкоди та причинний зв`язок між неправомірними діями і заподіяною шкодою, та довести наявність цих умов має позивач, який звернувся з позовом про стягнення шкоди на підставі ст. 1173 ЦК України. Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду. Неправомірною можна вважати будь-яку поведінку, внаслідок якої завдано шкоду, якщо заподіювач шкоди не був уповноважений на такі дії. Під шкодою слід розуміти втрату або пошкодження майна потерпілого та (або) позбавлення його особистого нематеріального права (життя, здоров`я тощо). Причинний зв`язок між протиправною поведінкою та шкодою є обов`язковою умовою відповідальності та виражається у тому, що шкода має виступати об`єктивним наслідком поведінки завдавача шкоди (Постанова Верховного Суду від 14.09.2022 по справі № 910/5137/21).

Відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Ст. 56 Конституції України надає право на відшкодування за рахунок держави чи органів місцевого самоврядування матеріальної та моральної шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їх посадових і службових осіб при здійсненні ними своїх повноважень

Зазначене положення Основного Закону реалізується, зокрема, у ст. 1173 ЦК України, якою закріплено спеціальний випадок відшкодування шкоди, що має певні особливості порівняно з загальними правилами про деліктну відповідальність

У постанові Верховного Суду від 13.12.2018 по справі №923/700/17 зазначається, що відповідно до ч. 2 ст. 22 ЦК України збитки включають втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки) та доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Касаційний суд звертає увагу, що реальними збитками підкреслюється наявність фактичних втрат майнової сфери потерпілої особи. Другою складовою збитків є упущена вигода, як рахункова величина втрат очікуваного приросту в майні, що базується на документах, які беззастережно підтверджують реальну можливість отримання потерпілим суб`єктом господарювання грошових сум (чи інших цінностей), якби учасник відносин у сфері господарювання не допустив правопорушення.

Отже, згідно з наведеними положеннями законодавства і правових позицій касаційного суду, упущеною вигодою є неодержаний (не отриманий) дохід, який кредитор міг реально одержати за звичайних обставин, якби його право не було порушено, а боржник додержувався правил здійснення господарської діяльності.

Неодержаний дохід (упущена вигода) - це розрахункова величина втрат очікуваного приросту в майні, що базується на доказах, які підтверджують реальну можливість отримання потерпілим суб`єктом господарювання певних грошових сум, якби учасник відносин у сфері господарювання не допустив правопорушення.

Згідно з п. 5, 6 ч. 1 ст. 3 ЦК України загальними засадами цивільного законодавства є, зокрема, судовий захист цивільного права та інтересу; справедливість, добросовісність та розумність.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 ГПК України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Відтак, справедливе відшкодування збитків у вигляді упущеної вигоди за наявності доведеності протиправної поведінки заподіювача збитків та причинного зв`язку між збитками та протиправною поведінкою є одним із ефективних засобів захисту порушених прав сторони спору.

Застосування принципу справедливості передбачено також нормами Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, п. 1 ст. 6 якої гарантовано кожному право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом

Європейський суд з прав людини неодноразово звертав увагу, що одним із елементів передбаченого п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод права на справедливий розгляд справи судом є змістовне, а не формальне тлумачення правової норми (рішення від 23.10.1985 у справі "Бентем проти Нідерландів").

Конституційний суд у рішенні від 30.01.2003 № 3-рп/2003 зазначив, що правосуддя, за своєю суттю, визнається таким лише за умови, що воно відповідає вимогам справедливості і забезпечує ефективне поновлення в правах.

Ураховуючи наведені підходи Європейського суду з прав людини та Конституційного суду України, Верховний Суд, аналізуючи питання конкретного розміру упущеної вигоди, у постанові від 30.09.2021 по справі №922/3928/20 зазначив, що при визначенні конкретного розміру упущеної вигоди, суду належить враховувати наведені принципи і засади цивільного законодавства та у разі неможливості точно встановити розмір збитків у вигляді упущеної вигоди, який заявлено до стягнення з боржника (не факт наявності, а саме розмір) керуючись принципом справедливості визначити розмір таких збитків з урахуванням усіх обставин конкретної справи.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 75 ГПК України обставини, встановлені рішенням суду в господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Преюдиційні факти - це факти, встановлені рішенням чи вироком суду, що набрали законної сили. Преюдиційність ґрунтується на правовій властивості законної сили судового рішення і означається його суб`єктивними і об`єктивними межами, за якими сторони та інші особи, які брали участь у розгляді справи, а також їх правонаступники не можуть знову оспорювати в іншому процесі встановлені судовим рішенням у такій справі правовідносини. Преюдиційні обставини є обов`язковими для суду, який розглядає справу навіть у тому випадку, коли він вважає, що вони встановлені неправильно.

Зазначена правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 20.10.2020 у справі №338/334/19.

Протиправність дій відповідача підтверджено рішенням Господарського суду Кіровоградської області від 19.08.2020 у справі № 912/1455/20 та рішенням Новгородківського районного суду Кіровоградської області від 09.06.2022 у справі № 393/287/21, що набрали законної сили.

Обов`язок відшкодувати шкоду заподіяну органом місцевого самоврядування позивачу випливає із ст. 1173 ЦК України.

Оскільки, упущена вигода є категорією, розрахунок якої потребує урахування значної кількості чинників, зокрема, звичайних умов обороту, справедливості, розумності, компенсаційності відшкодування, які є оціночними поняттями, очевидно, що доведення таких обставин передбачає існування ряду міркувань (умовиводів), ймовірностей, а отже має здійснюватися із застосуванням стандарту переваги більш вагомих доказів, тобто, коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежні.

Таким стандартом є стандарт вірогідності доказів, який з розумною впевненістю дозволяє стверджувати, що факт є доведеним, якщо після оцінки доказів вбачається, що факт скоріше відбувся (мав місце), аніж не був. Зокрема, з розумною впевненістю стверджувати доведеність позивачем наявності заподіяних йому збитків, правильність розрахунку збитків у вигляді упущеної вигоди, розміру упущеної вигоди, яка підлягає стягненню з боржника на користь кредитора тощо.

За цих умов збитки у вигляді упущеної вигоди підлягають відшкодуванню у разі: 1) коли заявлений кредитором не отриманий дохід (майнова вигода) був у межах припущення сторін на момент виникнення зобов`язань; 2) втрата доходу є ймовірним результатом порушення зобов`язання іншим контрагентом (боржником); 3) дохід не є абстрактним і може бути доведеним із розумним рівнем впевненості.

Зазначені правові висновки викладені у Постанові Верховного Суду від 08.12.2021 у справі № 923/1435/20.

Відповідно до ч. 1-4 ст. 98, ч. 1, 2, 5, 6 ст. 101 ГПК України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені за результатами їх проведення висновки та обґрунтовані відповіді на питання поставлені експертові, та який складений у порядку, визначеному законодавством.

Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань.

Предметом висновку експерта не можуть бути питання права.

Висновок експерта може бути наданий на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи.

Висновок експерта викладається у письмовій формі і приєднується до справи.

Учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення.

Порядок проведення експертизи та складення висновків експерта за результатами проведеної експертизи визначається відповідно до чинного законодавства України про проведення судових експертиз.

У висновку експерта зазначається, що висновок підготовлено для подання до суду та що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок.

Експерт, який склав висновок за зверненням учасника справи, має ті самі права та обов`язки, що і експерт, який здійснює експертизу на підставі ухвали суду.

За наданим позивачем висновком № 11/1,2-192 від 20.06.2023 судового експерта Гавриш Галини Олександрівни, складеного за результатами експертного економічного дослідження, документально підтверджуються зазначений у "Розрахунку розміру збитків у вигляді упущеної вигоди (недоотриманого прибутку), а також суми збитків від інфляції та 3% річних, за період з 01.01.2022 по 31.05.2023 року, нарахованих на недоотриманий прибуток, внаслідок невикористання у господарській діяльності ФГ "Фортуна" земельних ділянок сільськогосподарського призначення кадастровий номер :02:000:0359 та :02:000:0361 за двома договорами від 25.12.2014 року за 2021 рік" (далі - розрахунок за 2021) розмір виробничих витрат (на посів, обробіток, збирання врожаю та інше) на суму 25 526, 07 грн без ПДВ у 2021, понесених господарством з розрахунку на 1 га земельної ділянки, яку використовувало у 2021 ФГ "Фортуна" для вирощування соняшника (кадастрові номери :02:000:0360, :02:000:0369 (4,36га), :02:000:0363, :02:000:0357, :02:000:0355, :02:000:0354), та які межують з земельними ділянками, кадастровий номер :02:000:0359, загальною площею 7,5390 га, та кадастровий номер :02:000:0361, загальною площею 6,9444 га, і які розташовані на території Вершино-Кам`янської сільської ради Новгородківського району Кіровоградської області.

Крім того, експертом зроблено висновок про документальне підтвердження, зазначеного у розрахунку за 2021 рік розміру чистого доходу в сумі в сумі 34 175,26 грн. без ПДВ, отриманого ФГ "Фортуна" з 1 га вирощеного у 2021 році соняшника на земельних ділянках (кадастрові номери :02:000:0360, :02:000:0369 (4,36 га), :02:000:0363, :02:000:0357, :02:000:0355, :02:000:0354), та які межують з земельними ділянками, кадастровий номер :02:000:0359, загальною площею 7,5390 га, та кадастровий номер :02:000:0361, загальною площею 6,9444 га, які розташовані на території Вершино-Кам`янської сільської ради Новгородківського району Кіровоградської області.

З урахуванням вищенаведених показників, експертом зроблено висновок про документальне підтвердження розміру понесених ФГ "Фортуна" у 2021 році збитків у вигляді упущеної вигоди (недоотриманого прибутку) в сумі 494 973,96 грн. без ПДВ, яку ФГ "Фортуна", могло б реально одержати за звичайних обставин, якби господарство мало б можливість використовувати земельні ділянки з кадастровими номерами :02:000:0359 загальною площею 7,5390 га та кадастровий номер :02:000:0361 загальною площею 6,9444 га, які розташовані на території Вершино-Кам`янської сільської ради Новгородківського району Кіровоградської області, за умови посіву на них соняшника, відповідно до плану сівозміни на 2020-2023 роки, затвердженого наказом голови ФГ "Фортуна" від 05.08.2019 №17, відповідно до розрахунку за 2021 рік, із застосуванням при розрахунку фактичної врожайності та фактичних цін реалізації насіння соняшнику врожаю 2021 року.

Що стосується 2022 року - експертом зроблено висновок про документальне підтвердження, зазначеного у "Розрахунку розміру збитків у вигляді упущеної вигоди (недоотриманого прибутку), а також суми збитків від інфляції та 3% річних, за період з 01.01.2023 по 31.05.2023 року, нарахованих на недоотриманий прибуток, внаслідок невикористання у господарській діяльності ФГ "Фортуна" земельних ділянок сільськогосподарського призначення кадастровий номер :02:000:0359 та :02:000:0361 за двома договорами від 25.12.2014 року за 2022 рік" (далі розрахунок за 2022), розміру виробничих витрат (на посів, обробіток, збирання врожаю та інше) на суму 24875,40 грн без ПДВ у 2022 році, понесених господарством з розрахунку на 1 га земельної ділянки, яку використовувало у 2022 році ФГ "Фортуна" для вирощування соняшника (кадастрові номери :02:000:0360, :02:000:0363, :02:000:0369, :02:000:0368 (3,2 га), :02:000:0800:02:000:0366, :02:000:0355, :02:000:0354), та які межують з земельними ділянками, кадастровий номер :02:000:0359, загальною площею 7,5390 га, та кадастровий номер :02:000:0361, загальною площею 6,9444 га, які розташовані на території Вершино-Кам`янської сільської ради Новгородківського району Кіровоградської області.

Також, експертом зроблено висновок про документальне підтвердження, зазначеного у "розрахунку за 2022" розміру чистого доходу в сумі 26 118,76 грн без ПДВ, отриманого ФГ "Фортуна" з 1 га вирощеного у 2022 соняшника на земельних ділянках соняшника (кадастрові номери :02:000:0360, :02:000:0363, :02:000:0369, :02:000:0368 (3,2 га), :02:000:0800:02:000:0366, :02:000:0355, :02:000:0354), та які межують з земельними ділянками, кадастровий номер :02:000:0359, загальною площею 7,5390 га, та кадастровий номер :02:000:0361, загальною площею 6,9444 га, які розташовані на території Вершино-Кам`янської сільської ради Новгородківського району Кіровоградської області.

Тож, з урахуванням цих показників експертом надано висновок про, те що документально підтверджується розмір, понесених ФГ "Фортуна" у 2022 році збитків у вигляді упущеної вигоди (недоотриманого прибутку) в сумі 378 288,45 грн без ПДВ, яку ФГ "Фортуна", могло б реально одержати за звичайних обставин, якби господарство мало б можливість використовувати земельні ділянки з кадастровими номерами :02:000:0359 загальною площею 7,5390 га та кадастровий номер :02:000:0361, загальною площею 6,9444 га, які розташовані на території Вершино-Кам`янської сільської ради Новгородківського району Кіровоградської області, за умови посіву на них соняшника, відповідно до плану сівозміни на 2020-2023 роки, затвердженого наказом голови ФГ "Фортуна" від 05.08.2019 № 17, згідно з розрахунком за 2022, із застосуванням при розрахунку фактичної врожайності та фактичних цін реалізації насіння соняшнику врожаю 2022 року.

Завдані ФГ "Фортуна" збитки у вигляді упущеної вигоди (недоотриманого прибутку) калькульовано, з урахуванням плану сівозміни на 2021 та 2022 роки, відповідно до якого на вказаних земельних ділянках планувалося засівати сільськогосподарську культуру - соняшник. Зазначений план сівозмін, затверджений наказом голови фермерського господарства №17 від 05.08.2019.

Також, при розрахунку збитків, завданих у 2021 році, використовувалися результати діяльності (документально підтверджені суми витрат, доходів, урожайність, ринкова ціна за даними господарства - реалізаційна ціна) господарства у відповідному році, з розрахунку на 1 га земельної ділянки, яку використовувало ФГ "Фортуна" для вирощування соняшнику на земельних ділянках, кадастрові номери: :02:000:0360, :02:000:0369 (4,36 га), :02:000:0363, :02:000:0357, :02:000:0355, :02:000:0354, та які межують з земельними ділянками, кадастровий номер :02:000:0359, загальною площею 7,5390 га, та кадастровий номер :02:000:0361, загальною площею 6,9444 га, які розташовані на території Вершино-Кам`янської сільської ради Новгородківського району Кіровоградської області.

У розрахунку збитків у вигляді упущеної вигоди (недоотриманого прибутку) за 2022 рік, використовувалися результати діяльності (документально підтверджені суми витрат, доходів, урожайність, реалізаційна ціна) господарства у 2022 році, з розрахунку на 1 га земельної ділянки, яку використовувало ФГ "Фортуна" для вирощування соняшнику на земельних ділянках, кадастрові номери: кадастрові номери :02:000:0360, :02:000:0363, :02:000:0369, :02:000:0368 (3,2га) :02:000:0357, :02:000:0366, :02:000:0355, :02:000:0354, та які межують з земельними ділянками, кадастровий номер :02:000:0359, загальною площею 7,5390 га, та кадастровий номер :02:000:0361, загальною площею 6,9444 га, які розташовані на території Вершино-Кам`янської сільської ради Новгородківського району Кіровоградської області.

Фактична врожайність та фактичні ціни реалізації насіння соняшнику у 2021 році - 36,2 центнера з га та 16 491,23 грн за 1 тону без ПДВ, у 2022 році - 36,33 центнера з га та 14 035,09 грн за тону без ПДВ, підтверджені первинними бухгалтерськими документами по оприбуткуванню врожаю насіння соняшнику, а також даними поданої ФГ "Фортуна" статистичної звітності за 2021 та 2022 роки.

За результатом експертного економічного дослідження первинних документів та зведених бухгалтерських документів, а також облікових регістрів аналітичного і синтетичного обліку ФГ "Фортуна" за 2021-2022 рр. встановлено, що дані бухгалтерського обліку повністю відповідають даним первинних бухгалтерських документів, що свідчить про здійснення господарських операцій з вирощування та реалізації сільськогосподарської продукції у відповідності до вимог правил бухгалтерського обліку за відповідними рахунками. Первинні документи відповідають вимогам до їх оформлення, господарські операції відображено ФГ "Фортуна" в облікових регістрах, первинні документи бухгалтерського обліку систематизовано на рахунках бухгалтерського обліку в регістрах синтетичного та аналітичного обліку, що відповідає вимогам Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні".

Крім того, експертом у процесі дослідження застосовано метод документальної перевірки та метод зіставлення в комплексі з методом моделювання. Тобто побудована модель умовного засіву двох земельних ділянок культурою соняшник, із застосуванням фактичних даних ФГ "Фортуна" щодо витрат на вказані роботи на земельних ділянках, що межують із спірними.

Ці земельні ділянки, що межують, є ідентичними за якістю ґрунтів та знаходяться в одних кліматичних умовах, так як розташовані поруч, що підтверджується витягом із карти полів Новгородківської селищної ради за 2020-2023 роки та витягом із технічної документації про план меж земельних ділянок на території Вершино-Кам`янської сільської ради Новгородківської області, виконаного ДП "Кіровоградський інституту землеустрою", додатками до договорів оренди землі ФГ "Фортуна" від 25.12.2014 (кадастрові номери :02:000:0361 та :02:000:0359) з додатками.

У висновку експерта судовий експерт Гавриш Г.О. повідомлена про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок.

Отже, судом встановлено наявність підстав для задоволення позовних вимог в частині заявленої до стягнення упущеної вигоди позивача за 2021-2022 рр. в наслідок неправомірних дій відповідача, а позивачем доведено розмір упущеної вигоди висновком експерта, який є належним та допустимим доказом заявленого розміру збитків.

Суд критично оцінює твердження відповідача про те, що збитки не є грошовим зобов`язанням, оскільки за змістом ч. 3 ст. 11 та ч. 1 ст. 13 ЦК України вбачається, що цивільні права та обов`язки можуть виникати безпосередньо з актів цивільного законодавства. Цивільні права особа здійснює у межах, наданих їй договором або актами цивільного законодавства.

Законодавець у ч. 1 ст. 509 ЦК України визначив зобов`язання як правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію, зокрема, сплатити гроші, або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Згідно з ч. 2 ст. 509 ЦК України зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу.

Цивільне зобов`язання передбачає наявність обов`язку боржника відносно кредитора, якому кореспондується право кредитора вимагати у боржника виконання відповідного обов`язку, і таке зобов`язання в силу ч. 2-3 ст. 11 ЦК України може виникати на підставі договорів та інших правочинів, завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі, інших юридичних фактів, безпосередньо з актів цивільного законодавства тощо.

Таким чином, обов`язок по відшкодування упущеної вигоди є грошовим зобов`язанням.

Твердження відповідача про те, що відповідач не приймав спірних рішень, які в подальшому скасовані судами та не брав участь в розгляді зазначених судових справ, а тому неправомірність дій відповідача є не доведеною спростовуються ухвалою Господарського суду Кіровоградської області від 03.12.2021 у справі №912/1455/20, якою встановлено універсальне правонаступництво Новгородківської селищної ради як правонаступника Вершино-Кам`янської сільської ради.

Щодо позиції відповідача про необґрунтованість розрахунку упущеної вигоди позивача суд зазначає, що обґрунтованість розрахунку встановлена судом у даному рішенні вище. Крім того, відповідач не надає жодного доказу необґрунтованості розрахунку позивача та/ або власного контррозрахунку упущеної вигоди.

Крім того, ФГ "Фортуна" на суму 494 973,96 грн, завданої шкоди, нарахована сума збитків від інфляції за період з 01.01.2022 по 31.05.2023, яка становить 155 181,20 грн та на суму 378 288,45 грн завданої шкоди, нарахована сума збитків від інфляції за період з 01.01.2023 по 31.05.2023, яка становить 14 187,37 грн.

Розглядаючи вказані вимоги суд зазначає таке.

Частиною 2 ст. 625 ЦК України визначено обов`язок боржника, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також 3 % річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Відтак, у разі несвоєчасного виконання боржником грошового зобов`язання у нього в силу закону (ч. 2 ст. 625 ЦК України) виникає обов`язок сплатити кредитору, поряд із сумою основного боргу, суму інфляційних втрат, як компенсацію знецінення грошових коштів за основним зобов`язанням внаслідок інфляційних процесів у період прострочення їх оплати та 3 % річних від простроченої суми.

У кредитора, згідно з ч. 2 ст. 625 ЦК України, є право вимоги до боржника щодо сплати інфляційних втрат та 3 % річних за період прострочення в оплаті основного боргу.

Відповідно до висновку Великої Палати Верховного Суду у постанові від 07 квітня 2020 року у справі № 910/4590/19 (провадження № 12-189гс19) зобов`язання зі сплати інфляційних втрат та 3 % річних є акцесорним, додатковим до основного, залежить від основного зобов`язання і поділяє його долю. Відповідно, й вимога про їх сплату є додатковою до основної вимоги (пункт 43 постанови).

Загальною ознакою цивільно-правової відповідальності є її компенсаторний характер. Заходи цивільно-правової відповідальності спрямовані не на покарання боржника, а на відновлення майнової сфери потерпілого від правопорушення.

З метою захисту інтересів постраждалої сторони законодавець може встановлювати правила, спрямовані на те, щоб така сторона не була позбавлена компенсації своїх майнових втрат. Такі правила мають на меті компенсацію постраждалій стороні за рахунок правопорушника у певному, заздалегідь визначеному розмірі (встановленому законом або договором) майнових втрат у спрощеному порівняно зі стягненням збитків порядку, і ця спрощеність полягає в тому, що кредитор (постраждала сторона) не повинен доводити розмір його втрат, на відміну від доведення розміру збитків.

За змістом ст. 509, 524, 533-535 і 625 ЦК України грошовим є зобов`язання, виражене у грошових одиницях, що передбачає обов`язок боржника сплатити гроші на користь кредитора, який має право вимагати від боржника виконання цього обов`язку. Тобто грошовим є будь-яке зобов`язання, в якому праву кредитора вимагати від боржника сплати коштів кореспондує обов`язок боржника з такої сплати. Ці висновки узгоджуються з правовими висновками Великої Палати Верховного Суду, висловленими у постановах від 11.04.2018 року у справі № 758/1303/15-ц (провадження № 14-68цс18) та від 16.05.2018 року у справі № 686/21962/15-ц (провадження № 14-16цс18).

В силу положень ст. 530 ЦК України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Зобов`язання, строк (термін) виконання якого визначений вказівкою на подію, яка неминуче має настати, підлягає виконанню з настанням цієї події. Якщо строк (термін) виконання боржником обов`язку не встановлений або визначений моментом пред`явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання у будь-який час. Боржник повинен виконати такий обов`язок у семиденний строк від дня пред`явлення вимоги, якщо обов`язок негайного виконання не випливає із договору або актів цивільного законодавства.

Позивачем не додано до матеріалів справи доказів звернення до відповідача з вимогою про відшкодування упущеної вигоди, а тому відповідач не допустив прострочення виконання грошового зобов`язання по відшкодуванню упущеної вигоди.

Таким чином, відсутні правові підстави для стягнення з відповідача на користь позивача 155 181,20 грн інфляційних збитків, нарахованих на суму 494 973,96 грн завданої шкоди за період з 01.01.2022 по 31.05.2023 та 14 187,37 грн інфляційних збитків, нарахованих на суму 378 288,45 грн завданої шкоди за період з 01.01.2023 по 31.05.2023.

Враховуючи вищезазначене, господарський суд дійшов висновку про часткове задоволення позовних вимог в частині стягнення збитків у вигляді упущеної вигоди (недоотриманий дохід) у розмірі 873 262,41 грн, з них: 494 973,96 грн за 2021 рік та 378 288,45 грн за 2022 рік. В іншій частині позов задоволенню не підлягає.

Разом з тим, суд відзначає, що у викладі підстав для прийняття рішення суду необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 28.05.2020 у справі №909/636/16.

Стосовно інших доводів сторін, суд зазначає, що вони були досліджені у судовому засіданні та не наводяться у рішенні, позаяк не покладаються судом в його основу. Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (справа "Серявін проти України", §58, рішення від 10.02.2010).

Відповідно до ст. 129 ГПК України судовий збір покладається на сторін пропорційно задоволеним вимогам.

Керуючись ст. 74, 76, 77, 129, 233, 236-241, 326, 327 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити частково.

Стягнути з Новгородківської селищної ради Новгородківського району Кіровоградської області (вул. Криворізька, 11, смт. Новгородка, Кропивницький район, Кіровоградська область, 28200, ідентифікаційний код 04367111) на користь Фермерського господарства "Фортуна" (вул. Джерельна, 38, с. Воронцівка, Новгородківський район, Кіровоградська область, 28211, ідентифікаційний код 22221121) збитки у вигляді упущеної вигоди (недоотриманого доходу) в розмірі 494 973,96 грн за 2021 рік та 378 288,45 грн за 2022 рік, а також 13 099,61 грн судового збору.

Наказ видати після набрання рішенням законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення в порядку передбаченому Господарським процесуальним кодексом України. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Копії рішення надіслати позивачу (, ) та відповідачу через систему "Електронний суд".

Повне рішення складено 23.10.2023.

Суддя М.С. Глушков