УХВАЛА

24 жовтня 2023 року

м. Київ

cправа № 947/21726/20

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Кондратова І.Д. - головуючий, судді - Бакуліна С.В., Вронська Г.О.

розглянувши касаційну скаргу ОСОБА_1

на додаткове рішення Господарського суду Одеської області

(суддя - Лічман Л.В.)

від 18.05.2023

та постанову Південно-західного апеляційного господарського суду

(головуючий - Богатир К.В., судді - Поліщук Л.В., Таран С.В.)

від 10.08.2023

у справі за позовом ОСОБА_1

до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "САТУРН"

про визнання загальних зборів неправомочними, визнання недійсним та скасування рішення загальних зборів,

ВСТАНОВИВ:

1. У серпні 2020 року ОСОБА_1 (далі - ОСОБА_1 , позивачка) звернулась до Київського районного суду міста Одеси з позовом до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "САТУРН" (далі - ОСББ, відповідач) про визнання неправомочними загальних зборів ОСББ від 07.09.2019, визнання недійсними та скасування рішення загальних зборів ОСББ, які оформлені протоколом № 1 від 07.09.2019.

2. Позовні вимоги обґрунтовані порушенням прав позивачки, як власниці нежитлового приміщення в багатоквартирному будинку, на участь в управлінні будинком з підстав неповідомлення про проведення загальних зборів із зазначенням порядку денного, дати та місця їх проведення та прийняття оскаржуваних рішень за відсутності необхідної кількості голосів. Окрім того, позивачка скаржилась на невирішене питання щодо вжиття термінових заходів для облаштування водовідведення від стін будинку.

3. Рішенням Київського районного суду міста Одеси від 04.03.2021 у задоволенні позову відмовлено повністю.

4. Ухвалою Одеського апеляційного суду від 15.12.2022 скасовано рішення Київського районного суду міста Одеси від 04.03.2021; провадження у цивільній справі закрито; роз`яснено позивачці право на звернення з цим позовом до суду в порядку господарського судочинства; роз`яснено позивачці її право протягом десяти днів з дня отримання нею цієї ухвали звернутися до Одеського апеляційного суду із заявою про направлення справи за встановленою юрисдикцією.

5. Ухвалою Одеського апеляційного суду від 26.12.2022 за заявою ОСОБА_1 матеріали справи надіслано до Господарського суду Одеської області за встановленою юрисдикцією.

6. У Господарському суді Одеської області до закінчення судових дебатів у справі обидві сторони заявили клопотання про розподіл між сторонами витрат на професійну правничу допомогу: позивачка просила відшкодувати 15 000,00 грн (клопотання за вх. № 13963/23 від 28.04.2023); а відповідач - 26 800,00 грн витрат на правничу допомогу (клопотання за вх. № 14392/23 від 02.05.2023). До названих клопотань додано докази понесення витрат, у т.ч. відповідачем. Частина доказів понесення ОСББ витрат на професійну правничу допомогу вже була у справі на момент її надходження до господарського суду.

7. Рішенням Господарського суду Одеської області від 04.05.2023 у задоволенні позову відмовлено повністю. Для вирішення питання про судові витрати суд призначив судове засідання на 18.05.2023 о 14:00.

8. 08.05.2023 відповідач подав додаткову заяву до клопотання про відшкодування витрат на професійну правничу допомогу. До заяви було додано докази понесення цих витрат. Такі докази було долучено до матеріалів справи.

9. Позивачка, яка була належним чином повідомлена про дату, час та місце судового засідання, не прибула в судове засідання. Подала письмові заперечення на клопотання відповідача про ухвалення додаткового рішення. Просила відмовити у його задоволенні, оскільки:

- ОСББ не скористалось своїм правом на стягнення судових витрат після ухвалення 04.03.2021 Київським районним судом міста Одеси судового рішення. Це рішення було скасовано ухвалою Одеського апеляційного суду від 15.12.2022 за апеляційною скаргою, тому підстав для стягнення судових витрат у відповідача немає;

- ОСББ не подало до господарського суду попередній (орієнтовний) розрахунок сум судових витрат, які він поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи, що є порушенням положень частин першої, другої статті 124 ГПК України, принципу змагальності, оскільки це завадило позивачці належним чином висловити свої міркування щодо їх обґрунтованості;

- ОСББ не додало до клопотання про відшкодування витрат узгоджені з клієнтом рахунки або акти виконаних робіт;

- відповідач не подавав відзив до господарського суду, проте у рахунку № 01-1/1 від 19.01.2023 зазначено про складання відзиву.

10. Додатковим рішенням Господарського суду Одеської області від 18.05.2023 відмовлено у задоволенні клопотання позивачки про стягнення з відповідача 15 000,00 грн витрат на правничу допомогу адвоката. Клопотання відповідача задоволено частково, стягнуто з позивачки на користь ОСББ 18 400,00 грн витрат на професійну правничу допомогу адвоката, у задоволенні решти клопотання відповідача відмовлено.

11. Суд першої інстанції, вирішуючи питання про розподіл витрат ОСББ на професійну правничу допомогу адвоката, заявлених до відшкодування, виходив з такого:

- докази понесення ОСББ витрат на професійну правничу допомогу було додано до клопотання від 02.05.2023. Частина доказів понесення цих витрат була вже у справі на момент її надходження до господарського суду;

- строк, встановлений частиною восьмою статті 129 ГПК України, дотримано;

- ОСББ у відзиві, який подався до Київського районного суду міста Одеси, зазначило, що попередній (орієнтовний) розрахунок адвокатських витрат становить 15 000,00 грн;

- ОСББ подавало до Одеського апеляційного суду заяву з розрахунком витрат відповідача на професійну правничу допомогу, в якій просило вирішити питання про розподіл цих витрат між сторонами. До заяви додало докази понесення витрат, зокрема копії: договору про надання правничої допомоги №1/4 від 01.04.2020; рахунку № 12-1/1 від 01.12.2020 та платіжного доручення № 120 від 02.12.2020 на суму 14400,00 грн; рахунку № 1-1/5 від 20.10.2021 з найменуванням робіт: "представництво в суді по справі № 947/21726/20 в апеляційній інстанції" та платіжного доручення № 221 від 21.10.2021 на суму 8400,00 грн;

- повторно ці ж докази було подано до господарського суду разом із заявою (зареєстрована 08.05.2023 за вх. № 15017/23). Також ОСББ надало рахунок № 01-1/1 від 19.01.2023 (оплачений платіжною інструкцією № 352 від 20.01.2023), з приміткою, що з урахуванням відсутності фактичної участі під час розгляду справи в апеляційному суді та відсутності необхідності у складанні процесуальних документів на цій стадії, залишок суми, сплаченої за рахунком № 1-1/5 від 20.10.2021, у розмірі 6000,00 грн зараховано до витрат на представництво інтересів відповідача в господарському суді;

- у детальному розрахунку, викладеному у клопотанні 02.05.2023, відповідач застосовує різні підходи при визначенні вартості послуг адвоката (по відношенню до деяких послуг у фіксованому розмірі, а в інших випадках із значенням кількості витраченого часу).

- у договорі сторони не закріпили форму адвокатського гонорару, але погодили, що повна сума витрат на допомогу, що надана за цим договором, встановлюється за оплаченими клієнтом рахунками. Тому, суд, перевіряючи обсяг та вартість наданих адвокатом послуг, керується змістом рахунків, в яких визначений фіксований розмір гонорару та опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом;

- з метою розподілу обґрунтованим та доведеним розмір витрат на оплату послуг адвоката становить 18400,00 грн, з яких: 14400,00 грн (вивчення матеріалів справи, формування позиції, підготовка процесуальних документів та вчинення відповідних процесуальних дій відповідно до рахунку № 12-1/1 від 01.12.2020 та платіжного доручення № 120 від 02.12.2020); 4000,00 грн (представництво в господарському суді першої інстанції; складання додаткових пояснень від 14.03.2023, в яких детально, з наданням доказів, викладено позицію відповідача, відповідно до рахунку № 01-1/1 від 19.01.2023 та платіжної інструкції № 352 від 20.01.2023);

- витрати в сумі 8400,00 грн відповідно до рахунку № 1-1/5 від 20.10.2021 та платіжного доручення № 221 від 21.10.2021 не підлягають відшкодуванню, оскільки представництво інтересів відповідача у суді апеляційної інстанції не здійснювалось. Аргументи відповідача, що за домовленістю з адвокатом щодо зарахування залишку суми, сплаченої за рахунком № 1-1/5 від 20.10.2021, в розмірі 6000,00 грн до витрат, понесених під час здійснення представництва інтересів відповідача в господарському суді, не знайшли свого документального підтвердження;

- заперечення позивачки з посиланням на норму частини восьмої статті 141 ЦПК України слід відхилити, оскільки господарський суд керується ні нормами ЦПК, а положеннями частини восьмої статті 129 ГПК України;

- з метою вирішення питання про розподіл витрат, який здійснюється господарським судом за правилами ГПК України, мають процесуальне значення матеріали справи, що формувались в Київському районному суді міста Одеси та Одеському апеляційному суді, в частині заяв по справі (позов та відзив) та доказів, поданих сторонами. Решта заяв та клопотань, а також те, як їх розглянуто або не розглянуто загальним судом першої інстанції, який не повинен був взагалі відкривати провадження у справі, для господарського суду не має значення;

- твердження позивачки, що її апеляційну скаргу на рішення місцевого загального суду, було задоволено не відповідає дійсності, оскільки у скарзі вона просила задовольнити її позовні вимоги;

- скасування Одеським апеляційним судом рішення місцевого загального суду не має значення для цілей розподілу судових витрат. Для вирішення цього питання суттєвим є факт понесення в межах справи витрат на послуги адвоката, їх розмір та інші встановлені законодавством процесуальні чинники;

- відповідач має право посилатися на попередній розрахунок (орієнтовний) розрахунок, що був викладений у відзиві на позов, що подавався до Київського районного суду міста Одеси. Це є підставою для відмови у відшкодуванні відповідних судових витрат. Неподання такого розрахунку до господарського суду не порушує принцип змагальності, оскільки господарський суд надав достатньо часу для викладення позивачкою своїх міркувань щодо витрат ОСББ, що нею і зроблено шляхом подачі письмових заперечень;

- заперечення позивачки щодо відсутності рахунків або актів виконаних робіт, які були б узгоджені з ОСББ, слід відхилити, оскільки такі рахунки, що були виставлені адвокатом, оплачені ОСББ, що підтверджує його обізнаність з обсягом та вартістю наданих адвокатом послуг.

12. Суд відмовив у відшкодуванні витрат позивачки, керуючись частиною четвертою статті 129 ГПК України, яка визначає, що у разі відмови в позові, судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються на позивача.

13. Позичка оскаржила додаткове судове рішення до суду апеляційної інстанції, просила його скасувати та ухвалити нове рішення, яким відмовити у задоволенні клопотання ОСББ про відшкодування судових витрат.

14. Постановою Південно-західного апеляційного господарського суду від 10.08.2023 апеляційну скаргу залишено без задоволення, додаткове судове рішення - без змін.

15. Суд апеляційної інстанції погодився з висновками суду першої інстанції щодо визначення суми витрат на професійну правничу допомогу адвоката, які підлягають розподілу між сторонами за результатами розгляду справи.

16. Суд апеляційної інстанції визнав законними та обґрунтованими, зокрема, висновки суду першої інстанції, що:

- докази, на підставі яких був визначений розмір витрат на професійну правничу допомогу адвоката, відповідач подав протягом строку, встановленого частиною восьмою статті 129 ГПК України;

- господарський суд при розгляді справи не керується нормою частини восьмої статті 141 ЦПК України, оскільки господарські суди розглядають справи відповідно до вимог ГПК України.

17. 28.08.2023 позивачка звернулася до Верховного Суду з касаційною скаргою, в якій просить додаткове рішення суду першої інстанції та постанову суду апеляційної інстанції скасувати та ухвалити нове рішення, яким відмовити у задоволенні клопотання ОСББ про відшкодування судових витрат.

18. В обґрунтування доводів та вимог касаційної скарги скаржниця посилалася на порушення судами частини восьмої статті 129 ГПК України та частини восьмої статті 141 ЦПК України, оскільки під час розгляду справи суди не здійснили всебічного, повного та об`єктивного дослідження доказів, що стало наслідком помилкових висновків щодо наявності підстав для задоволення заяви відповідача про ухвалення додаткового судового рішення.

19. Зокрема, скаржниця вважає помилковими висновки:

- щодо можливості у господарському суді посилатися на попередній (орієнтовний) розрахунок сум судових витрат, заявлений у відзиві, що подавався до Київського районного суду міста Одеси. Посилаючись на неправильне застосування судами норм частини першої та другої статті 124 ГПК України, стверджує, що кожна судова інстанція має вирішувати питання про розподіл судових витрат, тому сторона має подати попередній (орієнтовний) розрахунок до суду тієї інстанції, де такі витрати були понесені;

- щодо подання доказів протягом строку, що встановлений частиною восьмою статті 129 ГПК України. На думку позивачки, підстав для стягнення судових витрат у відповідача немає, оскільки заяву про ухвалення додаткового рішення відповідно до частини восьмої статті 141 ЦПК України ОСББ не подавало після прийняття рішення Київським районним судом міста Одеса від 04.03.2021, і таке рішення було скасовано ухвалою Одеського апеляційного суду від 15.12.2022.;

- щодо наявності підстав для відшкодування витрат відповідно до рахунку № 01-1/1 від 19.01.2023. Позивачка зауважує, що відзив на позов у господарському суді не подавався, а пояснення (зареєстровані 14.03.2023 за вх. № 7917/23) визнано відзивом з порушенням норм частин восьмої, дев`ятої статті 165 ГПК України;

- щодо оцінки рівня адвокатських витрат, які мають бути присуджені. На думку позивачки, суди не оцінили, чи були такі витрати понесені фактично та чи були їх суми обгрунтованими, безпідставно відхилили заперечення щодо відсутності рахунків та актів виконаних робіт, що були узгоджені з клієнтом, пославшись на обізнаність ОСББ про обсяг та вартість наданих послуг з огляду на факт оплати рахунків. Позивачка посилається на те, що при визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін. Такі самі критерії, як зазначено вище, застосовує Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ), присуджуючи судові витрати на підставі статті 41 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року.

20. Верховний Суд ухвалою від 27.09.2023 касаційну скаргу залишив без руху із наданням скаржниці строку на приведення касаційної скарги у відповідність до вимог пункту 5 частини другої статті 290 ГПК України.

21. 05.10.2023 скаржниця на виконання ухвали подала до Верховного Суду заяву про усунення недоліків касаційної скарги.

22. На виконання вимог пункту 5 частини другої статті 290 ГПК України підставою касаційного оскарження судових рішень скаржниця визначає пункт 3 частини другої статті 287 цього Кодексу.

23. В обґрунтування зазначає, що суди неправильно застосували норми частини третьої статті 244 ГПК України, оскільки послалися на таку форму судочинства, як "формування матеріалів справи", на підставі якої стягнули судові витрати з позивача, і відсутній висновок Верховного Суду щодо застосування зазначеної норми права щодо стягнення судових витрат у провадженні, яке було закрито.

24. Відповідно до частини третьої статті 174 ГПК України, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 176 цього Кодексу.

25. З огляду на зміст касаційної скарги та доданих до неї матеріалів, ураховуючи її відповідність вимогам параграфу 1 глави 2 Розділу IV ГПК України, Верховний Суд дійшов висновку, що підстави для залишення касаційної скарги без руху, повернення касаційної скарги чи відмови у відкритті касаційного провадження відсутні, тому відкриває касаційне провадження у справі з підстави, передбаченої пунктом 3 частини другої статті 287 ГПК України.

26. Також у касаційній скарзі скаржниця заявила клопотання про зупинення дії додаткового рішення суду першої інстанції та постанови суду апеляційної інстанції до закінчення їх перегляду в касаційному порядку.

27. В обґрунтування зазначає, що метою зупинення виконання судових рішень є запобігання невідворотним негативним наслідкам, які можуть виникнути з огляду на виконання рішення у випадку його скасування, і скаржниця буде позбавлена можливості повернути витрати на проведення виконавчих дій та виконавчого збору.

28. Суд касаційної інстанції розглянув заявлене клопотання та виходить з наступного.

29. Частиною першою статті 332 ГПК України визначено, що суд касаційної інстанції за заявою учасника справи або за своєю ініціативою може зупинити виконання оскарженого рішення суду або зупинити його дію (якщо рішення не передбачає примусового виконання) до закінчення його перегляду в касаційному порядку.

30. Відповідно до абзацу 2 частини четвертої статті 294 ГПК України за наявності клопотання особи, яка подала касаційну скаргу, суд у разі необхідності вирішує питання про зупинення виконання рішення суду або зупинення його дії, якщо зупинити його виконання неможливо.

31. Законом не визначений перелік підстав, за наявності яких суд має право зупинити виконання оскарженого рішення суду або його дію. Свобода суддівського розсуду не є необмеженою, оскільки такі дії суд вчиняє після набрання рішенням законної сили, а однією з основних засад судочинства в Україні є обов`язковість судового рішення (пункт 9 частини першої статті 129 Конституції України). Тому зупинення виконання (дії) рішення суду допускається лише у виняткових випадках.

32. Заявник має обґрунтувати та довести, що не зупинення виконання рішення або його дії може мати незворотні наслідки.

33. Проста незгода з мотивами ухваленого рішення не є достатньою підставою для зупинення його виконання (дії), оскільки правильність застосування норм права суд касаційної інстанції перевіряє, переглядаючи судові рішення по суті, а не на стадії відкриття касаційного провадження.

34. Відповідно до сформованої судової практики суд при вирішенні питання про зупинення виконання (дії) рішення враховує такі обставини: ймовірності утруднення повторного розгляду справи або неможливість здійснення повороту виконання рішення внаслідок можливого скасування судового рішення, необхідність забезпечення збалансованості інтересів сторін, запобігання порушенню прав осіб, які брали участь у справі, а також осіб, які не брали такої участі, але рішенням суду вирішено питання про їх права, свободи чи обов`язки, негайне виконання може завдати значної шкоди (призвести до знищення майна, втрати репутації) або призвести до інших негативних наслідків, які не можна буде виправити. Таке питання вирішується за заявою учасника справи або за ініціативою суду з урахуванням конкретних обставин справи.

35. Зважаючи на те, що доводи скаржниці зводяться до припущення, без надання доказів того, що відмова у задоволенні клопотання призведе до неможливості здійснення повороту виконання рішення суду, Верховний Суд відмовляє у задоволенні клопотання про зупинення дії оскаржуваних судових рішень.

Керуючись нормами статей 234, 288, 290, 294, частини четвертої статті 197, пунктом 3 частини другої статті 287, частини третьої статті 301 ГПК України, Верховний Суд

У Х В А Л И В:

1. Відкрити касаційне провадження у справі № 947/21726/20 за касаційною скаргою ОСОБА_1 на додаткове рішення Господарського суду Одеської області від 18.05.2023 та постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 10.08.2023.

2. Призначити до розгляду касаційну скаргу ОСОБА_1 у справі № 947/21726/20 на 28 листопада 2023 року о 10:20 год у відкритому судовому засіданні у приміщенні Касаційного господарського суду за адресою: м. Київ, вул. О. Копиленка, 6, в залі судових засідань № 2 (кабінет № 209).

3. Явка учасників справи в судове засідання не є обов`язковою.

4. Відмовити ОСОБА_1 у задоволенні клопотання про зупинення дії рішення Господарського суду Одеської області від 18.05.2023 та постанови Південно-західного апеляційного господарського суду від 10.08.2023 у справі № 947/21726/20.

5. Установити відповідачу строк для подання відзиву на касаційну скаргу з доказами надсилання копій відзиву та доданих до нього документів позивачці з урахуванням положень статті 42 ГПК України до 17 листопада 2023 року.

6. Роз`яснити учасникам справи, що вони мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, в тому числі поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів та електронного підпису згідно з вимогами Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положень, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

7. Повідомити учасникам справи та їх представникам, що з 18 жовтня 2023 року введено в дію Закон від 29.06.2023 №3200-ІХ щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно- телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами (надалі - в ЄСІТС), яким встановлено, що:

- адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи зобов`язані реєструвати свої електронні кабінети в ЄСІТС. Інші - реєструють свої електронні кабінети в добровільному порядку;

- касаційна скарга, відзив на касаційну скаргу та будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити відомості про наявність або відсутність електронного кабінету. Особа, яка подає до суду процесуальний документ в електронній формі через електронний кабінет, звільняється від обов`язку зазначення таких відомостей;

- особа, яка зареєструвала електронний кабінет, може подавати документи до суду в електронній формі виключно в ЄСІТС. Однак це не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі;

- якщо касаційна скарга подані до суду в електронній формі, то особа, яка подала скаргу, має подавати до суду заяви по суті справи, клопотання та письмові докази виключно в електронній формі, крім випадків, коли судом буде надано дозвіл на їх подання в паперовій формі;

- учасникам справи, які мають електронний кабінет, суд надсилає всі судові рішення в електронній формі виключно через електронні кабінети в ЄСІТС, що не позбавляє права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою;

- процесуальні наслідки звернення до суду особи без реєстрації електронного кабінету встановлені Кодексом у вигляді залишення її документа без руху, його повернення або залишення без розгляду. Такі наслідки застосовуються судом також, якщо інтереси особи, яка зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, представляє адвокат.

8. Витребувати з Господарського суду Одеської області або Південно-західного апеляційного господарського суду матеріали справи № 947/21726/20.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Головуючий І. Кондратова

Судді С. Бакуліна

Г. Вронська

До уваги учасників судового процесу!

Суди продовжують працювати. Проте в умовах воєнного стану проведення відкритих судових засідань має певні особливості щодо належного повідомлення учасників процесу про час та місце судових засідань, явки до суду та забезпечення безпеки відвідувачів. Неявка сторін з невідомих причин може завадити своєчасному розгляду справи навіть за умови явки представників інших сторін.

Просимо дотримуватися процесуальних норм, виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу:

- максимально реалізувати право на участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду, передбачене статтею 197 Господарського процесуального кодексу України;

- за відсутності нагальної потреби в участі в судовому засіданні в приміщенні Касаційного господарського суду подати клопотання про розгляд справи без участі учасників справи, а за наявності такої потреби - повідомити про це суд.

Про свій вибір просимо завчасно повідомити суд поштою чи в електронному вигляді із використанням для цього підсистеми Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи "Електронний суд".

Звертаємо увагу на особливості розгляду справи в особливий період (на період дії правового режиму воєнного стану) та порядок дій учасників судового процесу під час сигналу "Повітряна тривога":

- після надходження сигналу "Повітряна тривога" розгляд справ, призначених до розгляду у відкритому судовому засіданні, не здійснюється. У судовому засіданні буде оголошуватися перерва;

- розгляд справ відбудеться через 30 хвилин після відбою тривоги у порядку черговості відповідно до переліку справ, призначених до розгляду у відкритому судовому засіданні. У разі, якщо повітряна тривога триватиме після 15:00 год, судові справи будуть зняті з розгляду. Про дату, час і місце наступного судового засідання учасники справи будуть повідомлені ухвалою;

- найближча до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду (вул. О. Копиленка, 6) захисна споруда, визначена Київською міською державною адміністрацією, для укриття населення під час сигналу "Повітряна тривога", розташована на: вул. Лейпцизька,2 (2-ий під`їзд). Захисними спорудами визначено також станції метро "Печерська" та "Арсенальна";

- до повідомлення про закінчення повітряної тривоги заборонено пропуск учасників судового процесу на територію Верховного Суду;

- якщо за об`єктивних обставин учасник справи не може прибути в судове засідання після відбою тривоги, рекомендовано подати клопотання про відкладення судового засідання з наведенням поважних причин або про проведення відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

Касаційний господарський суд