УХВАЛА

м. Київ

25.10.2023Справа № 910/13363/23

За позовом Комунального підприємства "Київблагоустрій" виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації)

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Північно-український будівельний альянс"

про стягнення 89 471,39 грн

Суддя Гумега О. В.

Представники: без виклику учасників справи

УСТАНОВИВ:

Комунальне підприємство "Київблагоустрій" виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) (далі - позивач, КП "Київблагоустрій") звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Північно-український будівельний альянс" (далі - відповідач, ТОВ "Альянс") про стягнення заборгованості в сумі 89 471,39 грн, з яких: 40 596,40 грн - основного боргу, 28 919,18 грн - пені, 16 887,38 грн - інфляційних втрат, 3 068,43 грн - 3% річних, яка утворилася у зв`язку з неналежним виконанням відповідачем зобов`язань за Договором надання послуг № від 24.09.2014 (далі - Договір) в частині здійснення оплати за отримані послуги.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 25.08.2023 (суддя Баранов Д.О.) позовну заяву КП "Київблагоустрій" залишено без руху.

31.08.2023 до Господарського суду міста Києва від КП "Київблагоустрій" надійшла заява про усунення недоліків позовної заяви із доданим до неї доказами.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 05.09.2023 (суддя Баранов Д.О.) прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі № 910/13363/23, постановлено справу розглядати за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідно до розпорядження керівника апарату Господарського суду міста Києва № 05-23/1150/23 від 19.10.2023 призначено повторний автоматизований розподіл судової справи № 910/13363/23 у зв`язку із звільненням судді Баранова Д.О.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 19.10.2023 справу № 910/13363/23 передано на розгляд судді Гумезі О.В.

Статтею 252 Господарського процесуального кодексу України встановлено:

1. Розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі.

2. Розгляд справи по суті в порядку спрощеного провадження починається з відкриття першого судового засідання або через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі, якщо судове засідання не проводиться.

3. Якщо для розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження відповідно до цього Кодексу судове засідання не проводиться, процесуальні дії, строк вчинення яких відповідно до цього Кодексу обмежений першим судовим засіданням у справі, можуть вчинятися протягом тридцяти днів з дня відкриття провадження у справі.

4. Підготовче засідання при розгляді справи у порядку спрощеного провадження не проводиться.

Частиною 14 статті 32 Господарського процесуального кодексу України визначено, що у разі зміни складу суду на стадії підготовчого провадження розгляд справи починається спочатку, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. У разі зміни складу суду на стадії розгляду справи по суті, суд повторно розпочинає розгляд справи по суті, крім випадку, коли суд ухвалить рішення про повторне проведення підготовчого провадження.

Дотримуючись основних засад господарського судочинства, зазначених у статті 2 ГПК України, справа № 910/13363/23 підлягає прийняттю до провадження судді Гумеги О.В., розгляд справи здійснюється в порядку (за правилами) спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи.

При прийнятті справи № 910/13363/23 до свого провадження, судом встановлено, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у п. 3, 5 ч. 3 ст. 162 ГПК України з огляду на таке.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява повинна містити, зокрема, обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Позивач звернувся з позовом про стягнення з відповідача 40 596,40 грн - основного боргу, 28 919,18 грн - пені, 16 887,38 грн - інфляційних втрат, 3 068,43 грн - 3% річних.

Розрахунки пені, інфляційних втрат, 3% річних наведено безпосередньо у тексті позовної заяви. Проте, такі розрахунки не можуть бути прийняті судом у якості обгрунтованих розрахунків сум, що стягуються, з огляду на таке:

- у позовній заяві не визначено строк виконання відповідачем зобов`язання з оплати наданих позивачем послуг відповідно до умов Договору;

- оскільки строк виконання відповідачем зобов`язання з оплати наданих послуг у позовній заяві не визначено, то початок нарахування позивачем інфляційних втрат з липня 2020 року, а пені та 3% річних - з 11.07.2020, визнається судом необгрунтованим;

- зі змісту наведеного у позовній заяві розрахунку інфляційних втрат не вбачається, на яку саме суму заборгованості здійснено такі нарахування;

- зі змісту наведених у позовній заяві розрахунків пені та 3% річних вбачається, що такі нарахування здійснено на суму 33 830,33 грн, водночас, сума основного боргу визначена позивачем у розмірі 40 596,40 грн, жодних пояснень з цього приводу позовна заява не містить;

- розрахунок пені здійснено позивачем за період з 11.07.2020 по 19.07.2023, що перевищує строк нарахування штрафних санкцій за прострочення виконання зобов`язання, встановлений ч. 6 ст. 232 ГК України, жодних пояснень з цього приводу позовна заява не містить.

З огляду на наведене, позовна заява не містить обгрунтованого розрахунку сум пені, інфляційних втрат, 3% річних, а відтак позивачем не дотримано вимог п. 3 ч. 3 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до п. 5 ч. 3 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява повинна містити, зокрема, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Суд звертає увагу, що у позовній заяві позивач посилається на пункт 3.2 Договору надання послуг № від 24.09.2014, згідно умов якого замовник протягом 10-ти днів з моменту підписання Договору на підставі рахунку сплачує на розрахунковий рахунок виконавця грошові кошти за надання послуг.

Проте, строк виконання відповідачем зобов`язання з оплати наданих позивачем послуг відповідно до таких умов Договору - у позовній заяві не визначено.

Також, позивачем не обгрунтовано початок періоду прострочення відповідачем оплати наданих позивачем послуг саме з 11.07.2020 (дата початку нарахування пені та 3% річних).

З огляду на наведене, позовна заява не містить повного викладу обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а відтак позивачем не дотримано вимог п. 5 ч. 3 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України.

Суд також звертає увагу, що з 18.10.2023 введено в дію Закон України № 3200-ІХ від 29.06.2023 "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами". Наведеним Законом внесено відповідні зміни до Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 162 ГПК України (в чинній редакції) позовна заява повинна містити, зокрема, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Частиною 5 статті 6 ГПК України визначено, що суд направляє судові рішення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Електронний кабінет - це персональний кабінет (веб-сервіс чи інший користувацький інтерфейс) у підсистемі (модулі) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за допомогою якого особі, яка пройшла електронну ідентифікацію, надається доступ до інформації та сервісів Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремих підсистем (модулів), у тому числі можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, а також між учасниками судового процесу. Електронна ідентифікація особи здійснюється з використанням кваліфікованого електронного підпису чи інших засобів електронної ідентифікації, які дають змогу однозначно встановити особу.

Відповідно до частини 6 статті 6 ГПК України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Відповідно до частини 7 статті 6 ГПК України особі, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суд вручає будь-які документи у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Відповідно до частини 8 статті 6 ГПК України реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі.

Особа, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, може подавати процесуальні, інші документи, вчиняти інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, з використанням власного електронного підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронні довірчі послуги", якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Отже, з метою дотримання чинних норм ГПК України, позивачу належить вказати відомості про наявність або відсутність електронного кабінету у позивача та відповідача.

Частиною 11 статті 176 ГПК України встановлено, що суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Суд відзначає, що з метою усунення встановлених недоліків позивач має:

- надати обгрунтований розрахунок сум пені, інфляційних втрат, 3% річних;

- надати письмові пояснення з посиланням на умови Договору та наявні в матеріалах справи докази, в яких визначити строк виконання відповідачем зобов`язання з оплати наданих позивачем послуг та, відповідно, початок прострочення відповідачем такого зобов`язання;

- вказати відомості про наявність або відсутність електронного кабінету у позивача та відповідача.

Відповідно до частин 12, 13 статті 176 ГПК України якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Керуючись ст. 2, 32, 162, 164, 176, 177, 181-182, 232-235 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва

УХВАЛИВ:

1. Прийняти справу № 910/13363/23 до свого провадження.

2. Здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін (без проведення судового засідання).

3. Позовну заяву залишити без руху.

4. Встановити спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом:

- надати обгрунтований розрахунок сум пені, інфляційних втрат, 3% річних;

- надати письмові пояснення з посиланням на умови Договору та наявні в матеріалах справи докази, в яких визначити строк виконання відповідачем зобов`язання з оплати наданих позивачем послуг та, відповідно, початок прострочення відповідачем такого зобов`язання;

- вказати відомості про наявність або відсутність електронного кабінету у позивача та відповідача.

5. Встановити позивачу строк на усунення недоліків позовної заяви протягом п`яти днів з дня вручення даної ухвали.

6. Звернути увагу позивача, що виконання ним вимог ухвали суду у строк, встановлений судом, доводиться саме позивачем.

7. Зобов`язати позивача подати до суду разом із заявою про усунення недоліків позовної заяви докази направлення копії цієї заяви і доданих до неї документів відповідачу з урахуванням положень статті 42 ГПК УКраїни.

8. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання - 25.10.2023 та оскарженню не підлягає.

Суддя Оксана ГУМЕГА