ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 жовтня 2023 року м. Черкаси Справа № 925/1127/23

Господарський суд Черкаської області у складі судді Зарічанської З.В., розглянув у порядку спрощеного позовного провадження, без виклику сторін, справу

за позовом Черкаської міської ради,

до відповідача - Приватного підприємства "Майбут",

про стягнення 83 214,94 грн,

До Господарського суду Черкаської області надійшла позовна заява Черкаської міської ради з вимогою стягнути з Приватного підприємства "Майбут" (далі - ПП "Майбут") заборгованість за договором оренди землі в сумі 83 214,94 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані невиконанням відповідачем умов Договору оренди землі від 29.09.2015 в частині несплати орендних платежів.

Ухвалою від 13.09.2023 господарський суд відкрив провадження у справі № 925/1127/23 за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними матеріалами. Постановив розпочати розгляд справи по суті в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін 12.10.2023. Встановив сторонам строк для подання заяв по суті.

09.10.2023 від відповідача надійшли клопотання: про реструктуризацію боргу підприємства, який є предметом розгляду, строком на 10 місяців; про зупинення провадження у справі на підставі п. 5 ч. 1 ст. 227 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) до вирішення адміністративної справи № 580/418/23.

Ухвалою від 11.10.2023 господарський суд у задоволенні клопотання ПП "Майбут" про зупинення провадження у справі відмовив.

Відповідно до рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, відповідач копію ухвали про відкриття провадження у справі отримав 19.09.2023.

Відзив подається протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. (ч. 1 ст. 251 ГПК України)

Отже, строк для подання відзиву відповідачем сплив 04.10.2023, проте відповідач своїм правом не скористався, відзив на позов суду не надав.

У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами. (ч. 9 ст. 165 ГПК України)

12.10.2023 господарський суд розпочав розгляд справи по суті.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, об`єктивно оцінивши докази, господарський суд встановив таке.

Рішенням Черкаської міської ради від 17.03.2015 № 2-1129 ПП "Майбут" надана в оренду на 49 років земельна ділянка площею 0,3857 га (кадастровий номер :06:060:0029), яка знаходиться у місті Черкаси по пров. Комунальному, 31/4 (нова назва - пров. Амет-Хана Султана, 31/4) під нежитлові будівлі за рахунок землекористування ВАТ "Завод залізобетонних конструкцій".

За цільовим призначенням земельна ділянка відноситься до земель промисловості, транспорту, зв`язку, енергетики, оборони та іншого призначення.

У п. 4 зазначеного рішення зобов`язано відповідача укласти договір оренди землі з Черкаською міською радою, здійснивши його державну реєстрацію та надати примірник Черкаській міській раді протягом двох місяців з дня прийняття рішення.

29.09.2015 Черкаською міською радою (Орендодавець) та ПП "Майбут" (Орендар) підписано Договір оренди землі. (далі - Договір)

Відповідно до п. 1 Договору, Орендодавець на підставі рішення Черкаської міської ради від 17.03.2015 № 2-1129 надає, а Орендар приймає в строкове платне користування земельну ділянку, що за цільовим призначенням відноситься до категорії земель промисловості, транспорту, зв`язку, енергетики, оборони та іншого призначення та знаходиться по пров. Комунальному, 31/4.

В оренду передається земельна ділянка площею 0,3857 га (кадастровий номер :06:060:0029) під нежитлові будівлі. За функціональним призначенням земельну ділянку віднести до земель промисловості. (п. 2 Договору)

Нормативна грошова оцінка земельної ділянки, згідно витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 02.09.2015 № 1132 становить:

- 846 071,52 (вісімсот сорок шість тисяч сімдесят одна грн. 52 коп.) грн. - землі промисловості. (п. 5 Договору)

Договір укладено на 49 років (з дати прийняття рішення Черкаської міської ради від 17.03.2015 № 2-1129).

Після закінчення строку договору орендар має переважне право поновлення його на новий строк. У цьому разі орендар повинен не пізніше ніж за місяць до закінчення строку дії договору повідомити письмово орендодавця про намір продовжити його дію. (п. 8 Договору)

За оренду земельної ділянки орендар сплачує орендну плату у грошовій формі.

Річна орендна плата за користування земельною ділянкою встановлюється у розмірі 3% від її нормативної грошової оцінки і на час укладання договору становить 25 382,00 грн. (двадцять п`ять тисяч триста вісімдесят дві) грн. - землі промисловості.

В разі використання земельної ділянки з порушенням земельного законодавства або умов договору оренди землі, в тому числі при перевищенні термінів освоєння земельної ділянки, орендна плата становить 12 % від нормативної грошової оцінки земельної ділянки. Орендар сплачує орендну плату у вказаному розмірі за весь період часу з моменту вчинення порушення або його виявлення (якщо момент вчинення встановити неможливо) і до моменту його усунення. (п. 9 Договору)

Обчислення розміру грошової оцінки та орендної плати за земельну ділянку здійснюється з урахуванням її цільового призначення та коефіцієнтів індексації визначених законодавством, за затвердженою Кабінетом Міністрів України формою, що заповнюється під час укладання або зміни умов договору оренди чи продовження його дії. (п. 10 Договору)

Орендна плата за землю вноситься орендарем щомісячно до 30 числа місяця наступного за звітним в розмірі 1/12 річної орендної плати шляхом безготівкового перерахування грошових коштів на р/р: UA0002 код платежу 18010600 в УДК у м. Черкаси Черкаської обл. МФО 854018 ОКПО 38031150.

Орендар бере на себе обов`язок уточнення зміни розмірів орендної плати та банківських реквізитів через фінансові та податкові органи на місцях. (п. 11 Договору)

Цільове призначення земельної ділянки: землі промисловості, транспорту, зв`язку, енергетики, оборони та іншого призначення. (п. 16 Договору)

Орендодавець має право вимагати від орендаря своєчасного і повного внесення орендної плати. (пп. "в" п. 28 Договору)

Орендар зобов`язаний своєчасно і в повному обсязі вносити орендну плату. (пп. "б" п. 31 Договору)

За порушення умов договору та земельного законодавства сторони несуть цивільну, адміністративну або кримінальну відповідальність згідно з законодавством України. (п. 41 Договору)

Цей договір набирає чинності після підписання сторонами та його державної реєстрації.

Цей договір укладено у трьох примірниках, що мають однакову юридичну силу, один з яких знаходиться в орендодавця, другий - в орендаря, третій - в органі, який провів його державну реєстрацію. (п. 44 Договору)

Згідно з Витягом з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 02.09.2015 № 1132 щодо земельної ділянки з кадастровим номером :06:060:0029, встановлено коефіцієнт індексації нормативної грошової оцінки - 1,3227, нормативна грошова оцінка земельної ділянки - 846 071,52 грн.

У зв`язку з неналежним виконанням відповідачем обов`язків щодо сплати орендної плати, позивач звертався до Господарського суду Черкаської області із позовом про стягнення заборгованості.

Рішенням Господарського суду Черкаської області від 16.11.2020 у справі № 925/1120/20, залишеним без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 07.09.2021, з відповідача стягнута заборгованість з орендної плати за період з початку дії Договору по 30 червня 2020 року по 30 вересня 2021 року у розмірі 970 158 грн 10 коп.

З 01.01.2017 у зв`язку зі щорічною індексацією грошової оцінки землі (коефіцієнт індексації - 1,06) розмір орендної плати становив 3 212,89 грн у місяць (3 031,03 х 1,06 = 3 212,89).

Таким чином, наступне нарахування відповідачу орендної плати позивач продовжує з 01 липня 2020 року та нараховує щомісячно 3 212,89 грн по 31.12.2021.

З 01.01.2022 у зв`язку зі щорічною індексацією грошової оцінки землі (коефіцієнт індексації - 1,1) розмір орендної плати визначено позивачем у сумі 3 534,18 грн на місяць (3 212,89 х 1,1 = 3 534,18). Відтак з 01.01.2022 по 31.12.2022 позивач нараховує щомісяця по 3 534,18 грн.

З 01.01.2023 у зв`язку зі щорічною індексацією грошової оцінки землі (коефіцієнт індексації - 1,15) розмір орендної плати становить 4 064,31 грн. Так позивач нараховує за період 01.01.2023 - 30.04.2023 по 4 064,31 грн.

Як стверджує позивач, відповідачем лише частково сплачено орендну плату в сумі 33 284,49 грн.

Внаслідок викладеного у відповідача за період з 01.07.2020 по 30.04.2023 виникла заборгованість з орендної плати у сумі 83 214,94 грн, яка не сплачена останнім, що стало підставою для звернення позивачем до суду з цим позовом.

З розрахунку позивача щодо заборгованості ПП "Майбут" по орендній платі за земельну ділянку по пров. Амет-Хана Султана, 31/4 згідно договору оренди землі від 08.12.2015 № 12446839 випливає, що відповідачем сплачено у березні, квітні, травні та червні 2023 року по 4 064,18 грн орендної плати за січень-квітень 2023 року (тоді як розмір щомісячної орендної плати складає 4064,31 грн), отже залишок заборгованості відповідача за 2023 рік становить лише 0,52 грн.

Розглядаючи спір суд враховує такі положення чинного законодавства.

Відносини, пов`язані з орендою землі, регулюються Земельним кодексом України, Цивільним кодексом України, Законом України "Про оренду землі", іншими законами України та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до них, а також договором оренди.

Згідно зі ст. 2 Земельного кодексу України (далі - ЗК України) до земельних відносин належать відносини щодо володіння, користування і розпорядження землею.

За п. 1 ст. 116 ЗК України громадяни та юридичні особи набувають права власності та права користування земельними ділянками із земель державної або комунальної власності за рішенням органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування в межах їх повноважень, визначених цим Кодексом, або за результатами аукціону.

Ч. 1 ст. 124 ЗК України передбачено, що передача в оренду земельних ділянок, що перебувають у державній або комунальній власності, здійснюється, зокрема, шляхом укладання договору оренди земельної ділянки.

Положеннями ст. 13 Закону України "Про оренду землі" встановлено, що договір оренди землі - це договір, за яким орендодавець зобов`язаний за плату передати орендареві земельну ділянку у володіння і користування на певний строк, а орендар зобов`язаний використовувати земельну ділянку відповідно до умов договору та вимог земельного законодавства.

Однією з істотних умов договору оренди є орендна плата із зазначенням її розміру, індексації, способу та умов розрахунків, строків, порядку її внесення і перегляду та відповідальності за її несплату (ст. 15 Закону України "Про оренду землі").

Ст. 2 Закону України "Про плату за землю" встановлено, що плата за землю справляється у вигляді земельного податку або орендної плати, власники землі та землекористувачі, крім орендарів та інвесторів сплачують земельний податок, за земельні ділянки, надані в оренду, справляється орендна плата.

Відповідно до ст. 21 Закону України "Про оренду землі" орендна плата за землю - це платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою згідно з договором оренди землі. Розмір, умови і строки внесення орендної плати за землю встановлюються за згодою сторін у договорі оренди (крім строків внесення орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, які встановлюються відповідно до Податкового кодексу України).

П. 14.1.136 ст. 14 Податкового кодексу України (далі - ПК України) передбачено, що орендна плата за земельні ділянки державної і комунальної власності - обов`язковий платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою.

Відповідно до ст. 288 ПК України підставою для нарахування орендної плати за земельну ділянку є договір оренди такої земельної ділянки, і платником орендної плати є орендар земельної ділянки. Розмір та умови внесення орендної плати встановлюються у договорі оренди між орендодавцем (власником) і орендарем.

Відповідно до ч. 1 ст. 93 ЗК України та ст. 1 Закону України "Про оренду землі", право оренди земельної ділянки - це засноване на договорі строкове платне володіння і користування земельною ділянкою, необхідною орендареві для провадження підприємницької та іншої діяльності.

Згідно зі ст. 96 ЗК України землекористувачі зобов`язані своєчасно сплачувати земельний податок або орендну плату.

Ст. 24 Закону України "Про оренду землі" визначено, що орендодавець має право вимагати від орендаря своєчасного внесення орендної плати.

Згідно зі ст. 526, 629 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України), п. 1 ст. 193 Господарського кодексу України (далі - ГК України), зобов`язання повинні виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться, одностороння відмова від зобов`язання не допускається; договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Відповідно до ст. 530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлено строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк.

Ст. 599 ЦК України передбачено, що зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином.

Відповідно до ст. 610 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Позивачем нараховано відповідачу заборгованість за Договором з орендної плати за період з 01.07.2020 по 30.04.2023 в сумі 83 214,94 грн, що не сплачена у встановлений у п. 11 Договору.

Перевіривши розрахунок заборгованості, наданий позивачем, господарський суд встановив, що останнім помилково нараховано 83 214,94 грн, оскільки сума заборгованості становить 83 214,93 грн, а саме:

за період 01.07.2020 - 31.12.2021 - 57 832,02 грн (18 міс. х 3 212,89 грн);

за період 01.01.2022 - 31.12.2022 - 42 410,16 грн (12 міс. х 3 534,18 грн);

за період 01.01.2023 - 30.04.2023 - 16 257,24 грн (4 міс. х 4 061,31 грн).

Отже, загальна сума орендних платежів за період липень 2020 року - квітень 2023 року становить 116 499,42 грн, а не 116 499,43 грн, як про це зазначено позивачем у розрахунку.

Господарський суд враховує, що відповідно до наданого позивачем розрахунку заборгованості, відповідачем частково оплачено заборгованість у сумі 33 284,49 грн: у 2020 році - 3 212,88 грн, у 2021 році - 3 212,71 грн, у 2022 році - 10 602,18 грн, у 2023 році - 16 256,72 грн.

Залишок несплаченої суми заборгованості, яка підлягає сплаті є 83 214,93 грн, яка складається із заборгованості за липень 2020 року - грудень 2022 року, що частково сплачена відповідачем і залишок несплаченого боргу складає 83 214,41 грн та залишку несплаченої заборгованості по орендним платежам за 2023 рік - 0,52 грн.

Відповідачем не надано суду доказів, які б підтверджували сплату заборгованості.

Отже, позовні вимоги є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню на суму 83 214,93 грн, враховуючи допущену позивачем помилку.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 129 ГПК України судовий збір покладається на сторін пропорційно задоволеним вимогам.

Щодо клопотання відповідача про розстрочення виконання рішення господарський суд зазначає таке.

Згідно із ч. 1 ст. 239 ГПК України суд, який ухвалив рішення, може визначити порядок його виконання, надати відстрочення або розстрочити виконання, вжити заходів для забезпечення його виконання, про що зазначає в рішенні.

Відповідно до ст. 331 ГПК України, за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Заява про встановлення або зміну способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення розглядається у десятиденний строк з дня її надходження у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочки або розстрочки виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим. Вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує:

1) ступінь вини відповідача у виникненні спору;

2) стосовно фізичної особи - тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, її матеріальний стан;

3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

Розстрочення та відстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення такого рішення, ухвали, постанови. При відстроченні або розстроченні виконання судового рішення суд може вжити заходів щодо забезпечення позову. Про відстрочення або розстрочення виконання судового рішення, встановлення чи зміну способу та порядку його виконання або відмову у вчиненні відповідних процесуальних дій постановляється ухвала, яка може бути оскаржена. У необхідних випадках ухвала надсилається установі банку за місцезнаходженням боржника або державному виконавцю, приватному виконавцю.

Також суд враховує, що вирішуючи питання про відстрочку чи розстрочку виконання рішення, зміну способу і порядку виконання рішення, господарський суд повинен враховувати матеріальні інтереси сторін, їх фінансовий стан, ступінь вини відповідача у виникненні спору, наявність інфляційних процесів у економіці держави та інші обставини справи, зокрема, щодо фізичної особи (громадянина) - тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, скрутний матеріальний стан, стосовно юридичної особи - наявну загрозу банкрутства, відсутність коштів на банківських рахунках і майна, на яке можливо було б звернути стягнення, щодо як фізичних, так і юридичних осіб - стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

Тобто, підставою для розстрочки виконання рішення має бути існування об`єктивних, непереборних, виняткових обставин, що ускладнюють вчасне виконання рішення.

При цьому, розстрочка виконання рішення є правом, а не обов`язком суду, яке, до того ж, реалізується у будь-який час від набрання рішенням законної сили та до його фактичного повного виконання, але виключно у виняткових випадках та за наявністю підстав, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Таким чином, особа, яка подала заяву про відстрочку або розстрочку виконання рішення повинна довести наявність обставин, що ускладнюють або роблять неможливим виконання рішення господарського суду у даній справі. До заяви мають бути додані докази, які підтверджують обставини, викладені в заяві щодо неможливості чи ускладнення виконання рішення.

Як на підставу для розстрочення виконання рішення суду в цій справі відповідач вказує, що незважаючи на скрутне фінансове становище, пов`язане із скороченням обсягів надання послуг, економічною кризою, яка викликана пандемією коронавірусу, масштабним вторгненням російської федерації на територію незалежної України, підприємство вишукало можливість та з 01.01.2021 по 31.12.2022 сплатило заборгованість з орендної плати за землю в розмірі 37 037,85 грн, а з 01.01.2023 підприємство своєчасно сплачує поточну заборгованість перед міськрадою, та станом на 31.07.2023 сплатило орендну плати за землю в розмірі 82640,74 грн. Крім вищевказаної орендної плати за землю з юридичних осіб, приватне підприємство в 2023 році погасило заборгованість з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, в сумі 181 790,86 грн. ПП "Майбут" станом на 01.10.2023 заборгованості перед бюджетом за 2023 рік не має. Підприємство за 2020, 2021, 2022 роки мало збитки, що підтверджується фінансовою звітністю (форма 1-м та 2-м) за ці роки.

Отже, відповідач просить суд врахувати економічне становище підприємства та те, що підприємству щомісячно необхідно сплачувати поточні платежі за оренду землі в сумі 7 603,52 грн та податок на нерухомість в розмірі 12 135,38 грн в квартал, вишукати можливість та реструктуризувати борг підприємства, який є предметом спору у справі 925/1127/23, строком на 10 (десять) місяців.

На підтвердження свого скрутного матеріального становища відповідач подав суду Фінансову звітність малого підприємства - ПП "Майбут" станом на 31.12.2020, 31.12.2021 та 31.12.2022.

Так станом на 31.12.2020 непокритий збиток ПП "Майбут" складає 989,6 тис. грн, станом на 31.12.2021 - 1 012,7 тис. грн, станом на 31.12.2022 - 1 151,7 тис. грн.

Господарський суд враховує, що згідно зі ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського Суду з прав людини", суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 20.07.2004 у справі Шмалько проти України (заява № 60750/00) зазначено, що для цілей статті 6 Конвенції виконання рішення, ухваленого будь-яким судом, має розцінюватися як невід`ємна частина судового розгляду.

У зв`язку з тим, що відстрочка та розстрочка подовжує період відновлення порушеного права стягувача при їх наданні суди, в цілях вирішення питання про можливість їх надання, а також визначення строку подовження виконання рішення суду повинні враховувати закріплені в нормах матеріального права, і перш за все у Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, що є частиною національного законодавства, допустимі межі надання відстрочки та розстрочки виконання судового рішення.

Несвоєчасне виконання рішення суду може бути мотивоване наявністю певних обставин, відстрочка та розстрочка виконання рішення суду не повинна шкодити сутності права, гарантованого частиною першою статті 6 Конвенції, згідно з якою кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру, а у системному розумінні цієї норми та національного закону суд не повинен перешкоджати ефективному поновленню у правах шляхом виконання судового рішення, тобто довготривале виконання рішення суду може набути форми порушення права на справедливий судовий розгляд, що не може бути виправдано за конкретних обставин справи та є наслідком зменшення вимог щодо розумності строку. Крім того, довготривале невиконання рішення суду порушує право на повагу до власності та на вільне володіння власністю у зв`язку з тим, що рішення набуває ознак довготривалого виконання. Межі виправданої затримки виконання рішення суду залежать, зокрема, від складності виконавчого провадження, суми та характеру, що визначені судом. Присудження грошових коштів не надає пом`якшення у виконавчому провадженні, а отже, сама можливість надання відстрочки та розстрочки виконання судового акта повинна носити виключний характер.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 17.05.2005 у справі Чіжов проти України (заява № 6962/02) зазначено, що позитивним обов`язком держави є організація системи виконання рішень таким чином, щоб гарантувати виконання без жодних невиправданих затримок, і так, щоб ця система була ефективною і законодавчо, і практично, а нездатність державних органів ужити необхідних заходів для виконання рішення позбавляє гарантій, які закріплені у статті 6 Конвенції.

Проаналізувавши доводи відповідача, дослідивши докази на підтвердження його скрутного становища, врахувавши інтереси обох сторін, суд дійшов висновку щодо можливості задоволення клопотання відповідача частково та розстрочити виконання рішення суду строком на п`ять місяців.

Керуючись ст. 74, 76-77, 129, 233, 236-241, 247, 251-252, 326-327 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити частково.

Стягнути з Приватного підприємства "Майбут" (ідентифікаційний код 36446602, вул. Добровольського, буд. 1, оф. 407, м. Черкаси, 18006) на користь Черкаської міської ради (ідентифікаційний код 25212542, вул. Б.Вишневецького, 36, м. Черкаси, 18000; рахунок: UA0023759; одержувач платежу: ГУК у Черк.обл./тг м. Черкаси/18010600; ; Банк: Казначейство України (ЕАП); призначення платежу - орендна плата за землю з юридичних осіб) заборгованість за договором оренди землі в сумі 83 214,93 грн, розстрочивши виконання рішення на п`ять місяців із графіком сплати платежів щомісячно:

- перший платіж - 13 869,16 грн на наступний день після набрання рішенням законної сили;

- другий платіж - 13 869,16 грн - після спливу одного місяця після набрання рішенням законної сили;

- третій платіж - 13 869,16 грн - після спливу двох місяців після набрання рішенням законної сили;

- четвертий платіж - 13 869,16 грн - після спливу трьох місяців після набрання рішенням законної сили;

- п`ятий платіж - 13 869,16 грн - після спливу чотирьох місяців після набрання рішенням законної сили;

- шостий платіж - 13 869,13 грн - після спливу п`яти місяців після набрання рішенням законної сили.

Стягнути з Приватного підприємства "Майбут" (ідентифікаційний код 36446602, вул. Добровольського, буд. 1, оф. 407, м. Черкаси, 18006) на користь Департаменту фінансової політики Черкаської міської ради (18000, м. Черкаси, вул. Байди Вишневецького, буд. 36, ідентифікаційний код 38764629, рах: UA0086317; банк отримувача: Держказначейська служба України, м. Київ; отримувач: Департамент фінансової політики Черкаської міської ради, ) 2 684 грн судового збору.

Накази видати після набрання рішенням законної сили.

В решті позову відмовити.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено до Північного апеляційного господарського суду протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Копії рішення направити сторонам.

Повне рішення складено та підписано 30.10.2023.

Суддя Зоя ЗАРІЧАНСЬКА