ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЛЬВІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

24.10.2023 р. справа № 914/1624/23

За позовом: Фізичної особи-підприємця Ткаченка Володимира Вікторовича, м. Луцьк

до відповідача: Товариства з обмеженою відповідальністю "ВН Логістика", м. Львів

про стягнення 207 032,37 грн

Суддя Наталія Мороз

при секретарі Соломії Дицькій

Представники:

Від позивача: Шумський Б. А.

Від відповідача: Левицький Д. Р., Коваль Н. В. - директор

Суть спору:

На розгляді Господарського суду Львівської області перебуває справа за позовом Фізичної особи-підприємця Ткаченка Володимира Вікторовича до відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю "ВН Логістика" про стягнення 207 032,37 грн.

Ухвалою суду від 25.05.2023 позовну заяву залишено без руху та надано позивачу термін для усунення недоліків.

01.06.2023 через службу діловодства господарського суду позивачем подано заяву від 30.05.2023, якою усунуто виявлені судом недоліки.

Ухвалою суду від 06.06.2023 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін, призначено судове засідання для розгляду справи по суті на 04.07.2023.

Ухвалою суду від 29.06.2023 задоволено клопотання ФОП Ткаченка Володимира Вікторовича від 27.06.2023 про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів за допомогою захищеного відеоконференцзв`язку з судом, ухвалено проведення судового засідання 04.07.2023 в режимі відеоконференції здійснити за допомогою системи відеоконференцзв`язку "EаsyCon".

Ухвалою суду від 04.07.2023 розгляд справи по суті відкладено на 25.07.2023, про що відповідача повідомлено в порядку ст. 121 ГПК України.

Ухвалою суду від 25.07.2023 розгляд справи по суті відкладено на 29.08.2023, про що сторони повідомлено в порядку ст. 121 ГПК України.

Ухвалою суду від 29.08.2023 суд ухвалив розглядати справу № 914/1624/23 за правилами загального позовного провадження та замінити засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням, справу призначити до розгляду в підготовчому засіданні на 26.09.2023.

07.09.2023 через службу діловодства господарського суду відповідачем подано відзив на позовну заяву.

Ухвалою суду від 19.09.2023 відмовлено в задоволенні клопотання представника Фізичної особи-підприємця Ткаченка Володимира Вікторовича про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Ухвалою суду від 21.09.2023 задоволено клопотання Фізичної особи-підприємця Ткаченка Володимира Вікторовича від 15.09.2023 про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів за допомогою захищеного відеоконференцзв`язку з судом, ухвалено проведення судового засідання 26.09.2023 в режимі відеоконференції здійснити за допомогою системи відеоконференцзв`язку "EаsyCon".

В судовому засіданні 26.09.2023 судом оголошено перерву до 24.10.2023, про що представники сторін були повідомлені в судовому засіданні.

09.10.2023 через службу діловодства господарського суду позивачем подано відповідь на відзив. У поданій відповіді на відзив позивач просить суд визнати поважними причини пропуску строку на подання відповіді на відзив і поновити строк для подання відповіді на відзив, а також врахувати наведені у відповіді на відзив аргументи і задоволити позов у повному обсязі.

17.10.2023 через службу діловодства господарського суду позивачем подано заяву про збільшення розміру позовних вимог.

В судове засідання 24.10.2023 представник позивача в режимі відеоконференції з`явився, просить суд прийняти заяву про збільшення позовних вимог та поновити пропущений процесуальний строк на подання відповіді на відзив. Позов підтримав.

Представники відповідача в судове засідання з`явились, дали усні пояснення та повідомили про не отримання від позивача відповіді на відзив на позов та заяви про збільшення розміру позовних вимог.

З приводу клопотання позивача про поновлення строку для подання відповіді на відзив суд зазначає, що ухвалою суду від 29.08.2023 позивачу встановлено впродовж 5 календарних днів з дня отримання відзиву на позов подати відповідь на відзив.

Як вбачається із долученої відповідачем до відзиву на позовну заяву поштової накладної від 05.09.2023 № 136, відповідачем відзив на позовну заяву передано відділенню поштового зв`язку до пересилки 05.09.2023, однак, 21.09.2023 рекомендоване поштове відправлення за ідентифікатором 136 повернуто відділенням поштового зв`язку 43026, м. Луцьк, Україна за закінченням встановленого терміну зберігання.

Суд зазначає, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, у даному випадку, відповідача.

Аналогічну правову позицію викладено, зокрема, у постановах Великої Палати Верховного Суду від 25.04.2018 у справі № 800/547/17, а також Верховного Суду від 27.11.2019 у справі № 913/879/17, від 21.05.2020 у справі № 10/249-10/19, від 15.06.2020 у справі № 24/260-23/52-б та від 18.03.2021 у справі № 911/3142/19.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру. Розгляд, що гарантується статтею 6 Конвенції, має здійснюватися відповідно до норм закону, що передбачають наявність у сторін судового розгляду ефективного судового захисту з метою захисту їх цивільних прав (Beles and others v. the Czech Republic (Белеш та інші проти Чеської Республіки), § 49).

У свою чергу, Європейський суд з прав людини зазначив, що принцип рівності сторін - один із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду - передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище порівняно з опонентом. Зокрема, «право на публічний розгляд», передбачене пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, означає право на «усне слухання». І це право було б позбавлене смислу, якби сторона у справі не була повідомлена про слухання таким чином, щоб мати можливість брати участь у ньому, якщо вона вирішила здійснити своє право на явку до суду, встановлене національним законом. В інтересах здійснення правосуддя сторона спору повинна бути викликана до суду таким чином, щоб знати не тільки про дату і місце проведення засідання, але й мати достатньо часу, щоб встигнути підготуватися до справи.

Кожен має право на судовий розгляд справи, що стосується його цивільних прав та обов`язків. Порушенням права на справедливий суд визнавався судовий розгляд без повідомлення особи за її відомим місцем проживання (пункт 97 та інші рішення у справі «Schmidt v. Latvia» від 27 квітня 2017 року). У § 87 у справі «Салов проти України» (заява № 65518/01) Європейський суд з прав людини вказав, що принцип рівності сторін у процесі є лише одним з елементів більш широкого поняття справедливого судового розгляду, яке також включає фундаментальний принцип змагальності процесу (див. «Ruiz-Mateos v. Spain», рішення від 23 червня 1993 року, серія A, № 262, с. 25, параграф 63). Більш того, принцип рівності сторін у процесі - у розумінні «справедливого балансу» між сторонами - вимагає, щоб кожній стороні надавалася розумна можливість представити справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно другої сторони (див. «Dombo Beheer B.V. v. the Netherlands», рішення від 27 жовтня 1993 року, серія A, № 274, с. 19, параграф 33, та «Ankerl v. Switzerland», рішення від 23 жовтня 1996 року, Reports 1996-V, параграф 38).

Крім того, у пункті 26 рішення Європейського суду з прав людини від 15.05.2008р. у справі «Надточій проти України» (заява N 7460/03) зазначено, що принцип рівності сторін - один із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду - передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом.

У відповідності до ч.ч. 1, 7 ст. 116 ГПК України, перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок; якщо закінчення строку припадає на вихідний, святковий чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день; строк не вважається пропущеним, якщо до його закінчення заява, скарга, інші документи чи матеріали або грошові кошти здані на пошту чи передані іншими відповідними засобами зв`язку.

Таким чином, з врахуванням встановлених судом в мотивувальній частині цієї ухвали обставин справи, зокрема, дати повернення віддаленням поштового зв`язку рекомендованого поштового відправлення за ідентифікатором 136 (21.09.2023), останнім днем отримання позивачем відзиву могло б бути 20.09.2023.

Відтак, встановлений позивачу ухвалою Господарського суду Львівської області від 29.08.2023 строк на подання відповіді на відзив розпочав свій перебіг 21.09.2023 та завершився, (останній день строку) 25.09.2023.

Разом з тим, позивач у поданій до суду відповіді на відзив вказав, що відзив було отримано представником позивача на електронну пошту 28.09.2023, а відтак, відповідь на відзив подається з пропуском встановленого судом строку на п`ятий робочий день з моменту отримання відзиву з огляду на недостатність такого строку.

В підтвердження обставини надіслання відповідачем позивачу відзиву позивачем долучено копію роздруківки скрін-шота електронної скриньки за 28.09.2023 о 17:12 год.

У відповідності до ч. ч. 1,2 ст. 119 ГПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення; встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Згідно з ч.3 ст.119 ГПК України, якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи.

Враховуючи подане позивачем клопотання та наведені в ньому доводи приймаючи до уваги необхідність забезпечення принципу змагальності для реалізації прав сторін на повне та об`єктивне встановлення всіх обставин справи, суд дійшов висновків про наявність правових підстав до задоволення викладеного у відповіді на відзив клопотання Фізичної особи-підприємця Ткаченка Володимира Вікторовича про поновлення пропущеного процесуального строку на подання відповіді на відзив, поновлення такого строку і долучення відповіді на відзив до матеріалів справи.

Щодо поданої позивачем заяви про збільшення розміру позовних вимог суд зазначає, що у відповідності до ч.2 ст.46 ГПК України, крім прав та обов`язків, визначених у статті 42 цього Кодексу позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) - на будь-якій стадії судового процесу; позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог - до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження; відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

При цьому суд зазначає, що під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітись заявлення ще однієї чи кількох вимог додатково викладених у позовній заяві. Не правомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви.

Аналогічну правову позицію викладено, зокрема, в постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 28.03.2019 у справі № 910/23066/17, від 10.09.2019 у справі № 910/13267/18, від 10.12.2019 у справі № 923/1061/18, від 19.12.2019 у справі № 925/185/19, від 23.01.2020 у справі № 925/186/19 та від 09.07.2020 у справі № 922/404/19.

Як вбачається із поданої позовної заяви, підставами позову позивач визначає неналежне виконання відповідачем взятих на себе договірних зобов`язань з оплати поставленого за договором поставки від 24.10.2022 № 1-UA11/2022 товару. Предметом позову є стягнення з відповідача на користь позивача 60 000 грн основного боргу, 70 750 грн штрафу, 14 396, 56 грн пені за період 05.02.2023 по 15.05.2023, 8 637, 95 грн 30% річних за період 05.02.2023 по 15.05.2023, 3 247, 86 грн інфляційних втрат за період 05.02.2023 по 30.04.2023 та 50 000 грн орендної плати за період 05.02.2023 по 15.05.2023.

В той же час, у поданій заяві про збільшення розміру позовних вимог позивач збільшує розмір позовних вимог і просить суд стягнути з відповідача на користь позивача 60 000 грн основного боргу, 70 750 грн штрафу, 25 321, 48 грн пені за період 05.02.2023 по 05.10.2023, 15 689, 99 грн 30% річних за період 05.02.2023 по 05.10.2023, 2 818, 86 грн інфляційних втрат за період 05.02.2023 по 05.10.2023 та 120 000 грн орендної плати за період 05.02.2023 по 05.10.2023.

Розглянувши заяву позивача про збільшення розміру позовних вимог, суд дійшов висновків що така за своєю правовою природою є заявою про збільшення розміру позовних вимог в частині позовних вимог про стягнення з відповідача на користь позивача пені, 30% річних та орендної плати та заявою про зменшення розміру позовних вимог в частині позовних вимог про стягнення з відповідача на користь позивача інфляційних втрат.

Враховуючи, що подана позивачем заява не суперечить законодавству і фактичним обставинам справи, не порушує чиїх-небудь прав і охоронюваних законом інтересів, суд дійшов висновку прийняти заяву Фізичної особи-підприємця Ткаченка Володимира Вікторовича про збільшення розміру позовних вимог і подальший розгляд справи здійснювати з урахуванням такої заяви.

Згідно з ст. 177 ГПК України, завданнями підготовчого провадження є остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті. Підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання.

Враховуючи вищенаведене, суд дійшов висновку відкласти підготовче засідання.

Враховуючи вищенаведене та керуючись ст. ст. 2, 15, 42, 46, 119, 166, 177, 182, 183, 234, 235 ГПК України, суд,

У Х В А Л И В:

1. Клопотання Фізичної особи-підприємця Ткаченка Володимира Вікторовича, викладене у відповіді на відзив, про поновлення пропущеного процесуального строку на подання відповіді на відзив - задоволити.

2. Поновити Фізичній особі-підприємцю Ткаченку Володимиру Вікторовичу пропущений процесуальний строк на подання відповіді на відзив і долучити відповідь на відзив до матеріалів справи.

3. Заяву Фізичної особи-підприємця Ткаченка Володимира Вікторовича про збільшення розміру позовних вимог - прийняти до розгляду.

4. Подальший розгляд справи здійснювати з урахуванням заяви Фізичної особи-підприємця Ткаченка Володимира Вікторовича про збільшення розміру позовних вимог.

5. Підготовче засідання відкласти на 21.11.23 о 10:30 год. Засідання відбудеться в приміщенні господарського суду Львівської області за адресою: м. Львів, вул. Личаківська,128 - зал судових засідань № 6.

6. Сторонам - за наявності заяв та клопотань, надати такі заяви чи клопотання до суду за 3 дні до початку судового засідання, забезпечити явку повноважних представників в судове засідання, явка.

Ухвала набирає законної сили в порядку та строк, передбачені ст.235 ГПК України.

Суддя Мороз Н.В.