ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"24" жовтня 2023 р.м. ХарківСправа № 922/3625/23

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Ємельянової О.О.

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження справу

за позовом Приватного акціонерного товариства "Харківенергозбут", 61037, м. Харків, вул. Плеханівська, буд. 126
до Виробничого кооперативу "Житлово-експлуатаційний кооператив "КОМФОРТ-НОВОБУД", 61037, м. Харків. просп. Героїв Харкова, 199 Д-5, офіс 108,2
простягнення 73 965,13 грн.
без виклику учасників справи

ВСТАНОВИВ:

Приватне акціонерне товариство "Харківенергозбут" звернулось до Господарського суду Харківської області із позовом до Виробничого кооперативу "Житлово-експлуатаційний кооператив "КОМФОРТ-НОВОБУД" про стягнення пені за період з 15.01.2022 року по 30.03.2023 року у сумі 53 963,70 грн., 3 % річних за період з 15.01.2022 року по 30.06.2023 року у розмірі 3 725,55 грн., інфляційні втрати за період з квітня 2022 року по червень 2023 року у розмірі 16 275,88грн. Також до стягнення заявлені судові витрати.

Крім того, у 2 пункті прохальної частини позовної заяви, позивачем заявлено клопотання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження.

Ухвалою суду від 21.08.2023 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі № 922/3625/23. Клопотання позивача викладене у пункті 2 прохальної частини позовної заяви про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження - задоволено. Розгляд справи № 922/3625/23 призначено в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи за наявними у справі матеріалами. Встановлено відповідачу 15 (п`ятнадцятиденний) строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву. Встановлено позивачу строк для подання відповіді на відзив - протягом 5 днів з дня отримання відзиву на позов.

25.08.2023 року від Виробничого кооперативу "Житлово-експлуатаційний кооператив "КОМФОРТ-НОВОБУД" через канцелярію суду надійшов відзив на позовну заяву (вх. № 22795/23) у якому останній, просить суд, відмовити у повному обсязі у задоволенні позовних вимог. Справу розглядати за правилами загального позовного провадження.

01.09.2023 року від позивача через канцелярію суду надійшла відповідь на відзив (вх. № 23435/23).

Ухвалою суду від 04.09.2023 року у клопотанні відповідача викладеного у 2 пункті прохальної частини відзиву на позовну заяву (вх. № 22795/23 від 25.08.2023 року) про розгляд справи в порядку загального провадження - відмовлено.

Відповідно до частини 2 статті 178 Господарського процесуального кодексу України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин, суд, має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

Згідно вимог статті 248 Господарського процесуального кодексу України, суд розглядає справи у порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Відповідно до частини 5 статті 252 Господарського процесуального кодексу України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої із сторін про інше.

Разом з тим, за висновками суду, в матеріалах справи достатньо документів, які мають значення для правильного вирішення спору, внаслідок чого справа може бути розглянута за наявними у справі матеріалами

Згідно з частиною 4 статті 240 Господарського процесуального кодексу України у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи суд підписує рішення без його проголошення.

Розглянувши матеріали справи, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, всебічно та повно перевіривши матеріали справи та надані докази, суд встановив наступне.

Як зазначає позивач, у зв`язку із відокремленням функції з розподілу електричної енергії від функції постачання електричної енергії, що визначено положеннями Закону України "Про ринок електричної енергії" від 13.04.2017 року, з 01.01.2019 року Приватне акціонерне товариство "Харківенергозбут" є постачальником універсальних послуг на території Харківської області у відповідності до постанови НКРЕКП від 26.10.2018 року № 1268.

Цей договір укладається на строк, визначений у комерційній пропозиції, яку обрав споживач, та набуває чинності з дати подання споживачем заяви -приєднання. Умови цього договору починають виконуватись з дати початку постачання електричної енергії, зазначеної споживачем у заяві - приєднання (пункт 13.1. договору).

Приватне акціонерне товариство "Харківенергозбут", як постачальник універсальних послуг, здійснює постачання електричної енергії з 01.01.2019 року у порядку, визначеному правилами роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою НКРЕКП від 14.03.2018 року № 312, та на умовах договору постачання універсальних послуг.

На виконання пункту 13 розділу XVII Закону під час здійснення заходів з відокремлення було створено електропостачальника Приватне акціонерне товариство "Харківенергозбут", а АТ «Харківобленерго» виконує функції з розподілу електричної енергії на території Харківської області та є оператором системи розподілу.

Відповідно до статті 4 Закону України Про ринок електричної енергії учасники ринку електричної енергії провадять свою діяльність на ринку електричної енергії на договірних засадах.

Частиною 1 статті 63 Закону встановлено, що універсальні послуги надаються постачальником таких послуг виключно побутовим та малим не побутовим споживачам.

Договір про постачання універсальних послуг є публічним договором приєднання та розробляється постачальником універсальної послуги на підставі типового договору, форма якого затверджується Регламентом. Постачальник універсальних послуг розміщує договір постачання універсальних послуг на своєму офіційному веб-сайті (частина 4 статті 63 Закону).

Абзацом 5 пункт 13 XVII Закону встановлено, що фактом приєднання споживача до умов договору постачання універсальних послуг (акцептування договору) є вчинення споживачем будь-яких дій, що засвідчують його бажання укласти договір, зокрема надання підписаної заяви про приєднання, оплата рахунка постачальника універсальної послуги та/або факт споживання електричної енергії.

У відповідності до пунктів 4.12., 4.13. Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених Постановою НКРЕКП від 14.03.2018 року № 312 розрахунки між споживачем та електропостачальником (іншими учасниками роздрібного ринку, якщо вони беруть участь у розрахунках) здійснюються згідно з даними, отриманими від адміністратора комерційного обліку в порядку, передбаченому кодексом комерційного обліку, про обсяги поставленої, розподіленої (переданої) та купленої електричної енергії.

Згідно з пунктом 10 Постанови № 312 до запуску електронної платформи Датахаб адміністратора комерційного обліку функції адміністратора комерційного обліку на роздрібному ринку електричної енергії, у тому числі адміністрування процедури зміни постачальника електричної енергії у межах території ліцензованої діяльності, виконує відповідальний оператор системи розподілу.

У відповідності до пункту 4.3. Правил дані, необхідні для формування платіжних документів, у тому числі щодо обсягів електричної енергії, надаються учасникам роздрібного ринку адміністратором комерційного обліку в порядку, встановленому Кодексом комерційного обліку. На підставі отриманих даних відповідно до умов договору (обраної споживачем комерційної пропозиції) сторони складають акти прийому передачі проданих товарів та/або наданих послуг.

За вимогами пункту 9.1.1. Розділу ІХ Кодексу комерційного обліку електричної енергії обмін даними комерційного обліку електричної енергії між АКО, ППКО та учасниками ринку здійснюється на договірних засадах у вигляді електронних документів.

Таким чином, розрахунки за спожиту електроенергію із споживачем, Приватне акціонерне товариство Харківенергозбут проводить на підставі переданих від оператора системи розподілу показників приладу обліку у відповідності до наведених вимог, згідно з умовами договору.

Договір між електропостачальником та споживачем укладається шляхом приєнання споживача до розробленого електропостачальником договору на умовах комерційної пропозиції, опублікованої електропостачальником.

Публічний договір про постачання електричної енергії постачальником універсальних послуг розміщений на офіційному сайті Приватного акціонерного товариства Харківенергозбут: zbutenergo.kharkov.ua.

Як зазначає позивач, Виробничим кооперативом "Житлово-експлуатаційний кооператив "КОМФОРТ-НОВОБУД" було фактично спожито електричну енергію та були оплачені рахунки за спожиту електричну енергію, договір вважається укладеним на умовах договору про постачання електричної енергії постачальником універсальних послуг № 734/052075 з 01.01.2019 року на умовах комерційної пропозиції № 9 для установ та організацій, які утримуються за рахунок коштів (внесків) населення.

Згідно пункту 2.1 договору постачальник продає електричну енергію споживачу для забезпечення потреб електроустановок споживача, а споживач оплачує постачальнику вартість спожитої (купленої) електричної енергії та здійснює інші платежі згідно з умовами цього договору.

Пунктом 2.2. сторони визначили, що обов`язковою умовою для постачання електричної енергії споживачу є наявність у споживача укладеного в установленому порядку з оператором системи договору про надання послуг з розподілу, на підставі якого споживач набуває право отримувати послуги з розподілу електричної енергії.

Відповідно до пункту 5.1. договору, споживач розраховується із постачальником за спожиту електричну енергію за цінами (тарифами), що визначаються відповідно до методики (порядку), затвердженого Регулятором, згідно з обраною споживачем комерційною пропозицією, яка є додатком № 3 до цього договору.

Спосіб визначення ціни за електричну енергію зазначається в комерційній пропозиції постачальника. Для одного об`єкта споживача (площина вимірювання) застосовується один спосіб визначення ціни на електричну енергію (пункт 5.2. договору).

Інформацію про діючу ціну на електричну енергію постачальника має бути розміщена на офіційному веб-сайті постачальника не пізніше ніж за 20 днів до дати її застосування із зазначенням порядку її формування.

Ціна (тариф) на електричну енергію має зазначатися постачальником у рахунках на оплату спожитої електричної енергії за цим договором, у тому числі у разі її зміни. (пункти 5.6., 5.7 договору).

Відповідно до пункту 5.8. договору, розрахунковим період за цим договором є календарний місяць.

Оплата рахунка постачальника за цим договором має бути здійснена споживачем у строк, визначений у комерційній пропозиції, яка є додатком № 3 до цього договору (пункт 5.10. договору).

Відповідно до підпункт 1 пункту 6.2 договору, споживач зобов`язується забезпечувати своєчасну та повну оплату спожитої електричної енергії відповідно до умов цього договору та пов`язаних з постачанням електричної енергії послуг згідно з умовами цього Договору.

Позивачем до позовної заяви додано додаток № 1 заява - приєднання до умов договору про постачання електричної енергії постачальником універсальних послуг від 01.01.2019 року, додаток до заяви інформація щодо об`єктів споживача, додаток № 3 до договору, комерційну пропозицію № 9 для установ та організацій, які утримуються за рахунок коштів (внесків) населення.

Відповідно до пункту 3 комерційної пропозиції № 9, розрахунковим періодом є календарний місяць. Оплата електричної енергії, у тому числі з розподілу електричної енергії, здійснюється споживачем один раз за фактичний обсяг відпущеної електричної енергії, визначено за показами розрахункових засобів обліку (або розрахунковим шляхом), на підставі виставленого рахунку споживачу постачальником, у якому зазначається сума до сплати за електричну енергію, у тому числі послуги з розподілу електричної енергії.

У разі відсутності графіка погашення заборгованості та при відсутності у платіжному документі у реквізиті "призначення платежу" посилань на період, за який здійснюється оплата, або перевищення суми платежу, необхідної для цього періоду, ці кошти, перераховані споживачем за електричну енергію. постачальник має право зарахувати як погашення існуючої заборгованості споживача з найдавнішим терміном її виникнення.

У разі зміни тарифу надлишок (переплата) оплаченої, але не спожитої електричної енергії зараховується споживачу на його особовий рахунок як авансовий платіж за новими тарифами в наступному розрахунковому періоді.

Укладання сторонами та дотримання споживачем узгодженого графіка погашення заборгованості не звільняє споживача від оплати поточного споживання електричної енергії поточного періоду.

Згідно з пунктом 4 комерційної пропозиції, рахунок за спожиту електричну енергію на оплату надаються споживачу протягом 5 днів від дня закінчення розрахункового періоду. Рахунок за спожиту електричну енергію має бути оплачений протягом 5 робочих днів від дня отримання рахунка споживачем. Рахунки на оплату надаються споживачу у відповідних структурних підрозділах постачальника. В разі неотримання споживачем рахунків постачальник направляє рахунки споживачу поштовим зв`язком. У такому разі рахунки вважаються отриманими споживачем з дня їх відправлення.

Як зазначає позивач, згідно з переданими даними були проведені нарахування та за результатами розрахункових періодів, сформовані рахунки на електричну енергію з грудня 2021 року по травень 2023 року, а саме:

- за грудень 2021 року на суму 16 948,40 грн., ПДВ 20 % 3 389,68 грн., разом з ПДВ 20338,08 грн. Відповідачем за грудень 2021 року спожито 17105 кВт*год. Рахунок та акт приймання-передачі електричної енергії за грудень 2021 року отримано уповноваженою особою споживача 06.01.2022 року відповідно до Наказу № 7 від 01.01.2022 року, докази отримання додаються до матеріалів позовної заяви. Строк оплати рахунку 14.01.2022 року. Рахунок не сплачено;

- за січень 2022 року на суму 19 669,30 грн., ПДВ 20 % 3933,86 грн., разом з ПДВ 23603,16 грн. Відповідачем за січень 2022 року спожито 17066 кВт*год. Рахунок та акт приймання-передачі електричної енергії за січень 2022 року було надіслано поштовим зв`язком 11.02.2022 року (докази додані до матеріалів позовної заяви). Строк оплати рахунку 18.02.2022 року. Рахунок не сплачено;

- за лютий 2022 року на суму 12 630,80 грн., ПДВ 20 % 2 526,16 грн., разом з ПДВ 15 156,96 грн. Відповідачем за лютий 2022 року спожито 10777 кВт*год. Рахунок та акт приймання-передачі електричної енергії за лютий 2022 року було надіслано поштовим зв`язком 22.06.2023 року (докази додані до матеріалів позовної заяви). Строк оплати рахунку 29.06.2023 року. Рахунок не сплачено;

- за березень 2022 року на суму 8 563,80 грн., ПДВ 20 % 1 712,76 грн., разом з ПДВ 10 276,56 грн. Відповідачем за березень 2022 року спожито 6580 кВт*год. Рахунок та акт приймання-передачі електричної енергії за березень 2022 було надіслано поштовим зв`язком 22.06.2023 року (докази додані до матеріалів позовної заяви). Строк оплати рахунку 29.06.2023 року. Рахунок не сплачено;

- за квітень 2022 року на суму 3 796,80 грн., ПДВ 20 % 759,36 грн., разом з ПДВ 4 556,16 гри. Відповідачем за квітень 2022 року спожито 109 кВт*год. Рахунок та акт приймання-передачі електричної енергії за квітень 2022 року було надіслано поштовим зв`язком 22.06.2023 року (докази додані до матеріалів позовної заяви). Строк оплати рахунку 29.06.2023 року. Рахунок не сплачено.

- за червень 2022 року на суму 90 418,30 грн., ПДВ 20 % 18 083,66 грн., разом з ПДВ 108 501,96 грн. Відповідачем за червень 2022 року спожито 67408 кВт*год. Рахунок та акт приймання-передачі електричної енергії за червень 2022 року було отримано уповноваженою особою споживача 08.07.2022 року відповідно до наказу № 7 від 01.01.2022 року, докази отримання додаються до матеріалів позовної заяви. Строк оплати рахунку 15.07.2022 року. Рахунок не сплачено;

- за серпень 2022 року на суму 16 682,40 грн., ПДВ 20 % 3 336,48 грн., разом з ПДВ 20 018,88 грн. Відповідачем за серпень приймання-передачі електричної 2022 року спожито 14856 кВт*год. Рахунок та акт енергії за серпень 2022 року отримано уповноваженою особою споживача 09.09.2022 року відповідно до Наказу № 7 від 01.01.2022 року, докази отримання додаються до матеріалів позовної заяви. Строк оплати рахунку 16.09.2022 року. Рахунок не сплачено;

- за вересень 2022 року на суму 7 655,90 грн., ПДВ 20 % 1 531,18 грн., разом з ПДВ 9 187,08 грн. Відповідачем за вересень 2022 року спожито 7471 кВт*год. Рахунок та акт приймання-передачі електричної енергії за вересень 2022 року отримано уповноваженою особою споживача 10.10.2022 відповідно до Наказу № 7 від 01.01.2022 року, докази отримання додаються до матеріалів позовної заяви. Строк оплати рахунку 17.10.2022 року. Рахунок не сплачено;.

- за жовтень 2022 року на суму 5 155,50 грн., ПДВ 20 % 1 031,10 грн., разом з ПДВ 6 186,60 грн. Відповідачем за жовтень 2022 року спожито 5232 кВт*год. Рахунок та акт приймання-передачі електричної енергії за жовтень 2022 року отримано уповноваженою особою споживача 09.11.2022 року відповідно до Наказу № 7 від 01.01.2022 року, докази отримання додаються до матеріалів позовної заяви. Строк оплати рахунку 16.11.2022 року. Рахунок не сплачено;

- за листопад 2022 року на суму 19 051,90 грн., ПДВ 20 % 3810,38 грн., разом з ПДВ 22 862,28 грн. Відповідачем за листопад 2022 року спожито 16577 кВт*год. Рахунок та акт приймання-передачі електричної енергії за листопад 2022 року отримано уповноваженою особою споживача 08.12.2022 року відповідно до наказу № 7 від 01.01.2022 року, докази отримання додані до матеріалів позовної заяви. Строк оплати рахунку 15.12.2022 року. Рахунок не сплачено;

- за грудень 2022 року на суму 9 216,90 грн., ПДВ 20 % 1 843,38 грн., разом з ПДВ 11 060,28 грн. Відповідачем за грудень 2022 року спожито 9127 кВт*год. Рахунок та акт приймання-передачі електричної енергії за грудень 2022 року отримано уповноваженою особою споживача 10.01.2023 року відповідно до наказу № 7 від 01.01.2022 року, докази отримання додані до матеріалів позовної заяви. Строк оплати рахунку 17.01.2023 року. Рахунок не сплачено;

- за січень 2023 року на суму 17 105,20 грн., ПДВ 20 % 3 421,04 грн., разом з ПДВ 20 526,24 грн. Відповідачем за січень 2023 року спожито 15785 кВт*год. Рахунок та акт приймання-передачі електричної енергії за січень 2023 року надіслано поштовим зв`язком 10.02.2023 року, докази додані до матеріалів позовної заяви. Строк оплати рахунку 17.02.2023 року. Рахунок не сплачено;

- за лютий 2023 року на суму 12 445,30 грн., ПДВ 20 % 2 489,06 грн., разом з ПДВ 14 934,36 грн. Відповідачем за лютий 2023 року спожито 11555 кВт*год. Рахунок та акт приймання-передачі електричної енергії за лютий 2023 року надіслано поштовим зв`язком 13.03.2023 року (докази додані до матеріалів позовної заяви). Строк оплати рахунку 20.03.2023 року. Рахунок не сплачено;

- за березень 2023 року на суму 15 317,40 грн., ПДВ 20 % 3 063,48 грн., разом з ПДВ 18 380,88 грн. Відповідачем за березень 2023 року спожито 13247 кВт*тод. Рахунок та акт приймання-передачі електричної енергії за березень отримано уповноваженою особою споживача 10.04.2023 року відповідно до Наказу № 7 від 01.01.2023 року, докази отримання додаються до матеріалів позовної заяви. Строк оплати рахунку 17.04.2023 року. Рахунок не сплачено;

- за квітень 2023 року на суму 5 159,70 грн., ПДВ 20 % 1 031,94 грн., разом з ПДВ 6 191,64 грн. Відповідачем за квітень 2023 рок спожито 5316 кВт*год. Рахунок та акт приймання-передачі електричної енергії за квітень 2023 року отримано уповноваженою особою споживача 08.05.2023 року відповідно до Наказу № 7 від 01.01.2023 року, докази отримання додаються до матеріалів позовної заяви. Строк оплати рахунку 15.05.2023 року. Рахунок не сплачено;

- за травень 2023 року на суму 10 243,80 грн., ПДВ 20 % 2 048,76 грн., разом з ПДВ 12 292,56 грн. Відповідачем за травень спожито 8954 кВт*год. Рахунок та акт приймання-передачі електричної енергії за травень 2023 року отримано уповноваженою особою споживача 07.06.2023 року відповідно до Наказу № 7 від 01.01.2023 року, докази отримання додаються до матеріалів позовної заяви. Строк оплати рахунку 14.06.2023 року. Рахунок не сплачено;

Також позивач зазначає, що відповідачем було здійснено оплати, про що свідчать платіжні доручення, а саме:

17.01.2022 року згідно платіжного доручення № 409 сплачено за електричну енергію за грудень 2021 року у сумі 20 338,08 грн.;

05.08.2022 року згідно платіжного доручення № 511 сплачено за електричну енергію за січень 2022 року у сумі 3 603,16 грн.;

28.09.2022 року згідно платіжного доручення № 551 сплачено за електричну енергію за січень 2022 року у сумі 10 000,00 грн.;

28.10.2022 року згідно платіжного доручення № 582 сплачено за електричну енергію за січень 2022 року у сумі 6 013,36 грн. та за лютий 2022 року у сумі 3 986,64 грн.;

28.11.2022 року згідно платіжного доручення № 611 сплачено за електричну енергію за лютий 2022 року у сумі 11 170,32 грн., та за березень 2022 року у сумі 9 029,68 грн.;

28.12.2022 року згідно платіжного доручення № 639 сплачено за електричну енергію за березень 2022 року у сумі 1 246,88 грн., за квітень 2022 року у сумі 4 556,16 грн., за червень 2022 року у сумі 14 196,96 грн.;

02.02.2023 року згідно платіжного доручення № 669 сплачено за електричну енергію за червень 2022 року у сумі 53 600,00 грн., 22.02.2023 року згідно платіжного доручення № 597 сплачено за електричну енергію за червень 2022 року у сумі 25 000,00 грн.;

24.03.2023 року згідно платіжного доручення № 607 сплачено за електричну енергію за червень 2022 року у сумі 15 705,00 грн. та за серпень 2022 року у сумі 9 295,00 грн.;

28.04.2023 року згідно платіжного доручення № d4383d2ebb сплачено за електричну енергію за серпень 2022 року у сумі 10 723,88 грн., за вересень 2022 року у сумі 9 187,08 грн., за жовтень 2022 року у сумі 6 186,60 грн., за листопад 2022 року у сумі 13 902,44 грн.;

29.05.2023 року згідно платіжного доручення № 6251934d95 сплачено за електричну енергію за листопад 2022 року у сумі 8т959,84 грн., за грудень 2022 року у сумі 4 240,16 грн.;

27.06.2023 згідно платіжного доручення № 729 сплачено за електричну енергію за грудень 2022 року у сумі 6 020,12 грн., за січень 2023 року у сумі 20 526,24 грн., за лютий 2023 року у сумі 14 934,36 грн., за березень 2023 року у сумі 7 719,28 грн.;

14.07.2023 року згідно платіжного доручення № 754 сплачено за електричну енергію за березень 2023 року у сумі 9 919,76 грн., за квітень 2023 року у сумі 6 191,64 грн., за травень 2023 року у сумі 1 888,60 грн.;

27.07.2023 року згідно платіжного доручення № 783 сплачено за електричну енергію за травень 2023 року у сумі 11 145,80 грн., за червень 2023 року у сумі 17 888,64 грн.

Також позивач зазначає, що рахунки за спожиту електричну енергію за період з грудня 2021 року по травень 2023 року відповідачем сплачені самостійно, та не є предметом розгляду та вказані для пояснення нарахування штрафних санкцій.

За твердженнями позивача, відповідачем свої зобов`язання щодо своєчасної сплати електричної енергії за договором не виконано, у зв`язку із чим, останнім нараховано пеню у сумі 53 963,70 грн., 3 % річних у розмірі 3 725,55 грн. та індекс інфляції у розмірі 16 275,88 грн.

Вищевказані обставини, стало причиною звернення позивача, із відповідним позовом до суду.

Надаючи правову кваліфікацію доказам, які надані сторонами та викладеним обставинам з урахуванням фактичних та правових підстав позовних вимог, суд виходить з наступного.

Цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки (стаття 11 Цивільного кодексу України).

У відповідності із статтею 173 Господарського кодексу України та статті 509 Цивільного кодексу України, господарським визнається зобов`язання, що виникає між суб`єктом господарювання та іншим учасником (учасниками) відносин у сфері господарювання з підстав, передбачених цим кодексом, в силу якого один суб`єкт (зобов`язана сторона, у тому числі боржник) зобов`язаний вчинити певну дію господарського чи управлінсько-господарського характеру на користь іншого суб`єкта (виконати роботу, передати майно, сплатити гроші, надати інформацію тощо), або утримуватися від певних дій, а інший суб`єкт (управлена сторона, у тому числі кредитор) має право вимагати від зобов`язаної сторони виконати її обов`язку.

Господарські зобов`язання можуть виникати, зокрема, з господарського договору та інших угод, передбачених законом, а також з угод, не передбачених законом, але таких, які йому не суперечать (стаття 174 Господарського кодексу України).

Договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків (частина 1 статті 626 Цивільного кодексу України).

Відповідно до статті 6 Цивільного кодексу України сторони мають право укласти договір, який не передбачений актами цивільного законодавства, але відповідає загальним засадам цивільного законодавства; сторони мають право врегулювати у договорі, який передбачений актами цивільного законодавства, свої відносини, які не врегульовані цими актами; сторони в договорі можуть відступити від положень актів цивільного законодавства і врегулювати свої відносини на власний розсуд.

Статтею 627 Цивільного кодексу України встановлено, що відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв діловою обороту, вимог розумності та справедливості.

Відповідно до частини 1 пункту 4 статті 179 Господарського кодексу України при укладенні господарських договорів сторони можуть визначати зміст договору на основі вільного волевиявлення, коли сторони мають право погоджувати на свій розсуд будь-які умови договору, що не суперечать законодавству.

Частиною 7 статті 179 Господарського кодексу України визначено, що господарські договори укладаються за правилами, встановленими Цивільним кодексом з урахуванням особливостей, передбачених цим кодексом.

Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства (стаття 628 Цивільного кодексу України).

Згідно статті 629 Цивільного кодексу України, договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Статтми 525, 526 Цивільного кодексу України визначено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Відповідно до статті 598 Цивільного кодексу України, зобов`язання припиняється частково або у повному обсязі на підставах, встановлених договором або законом та припинення зобов`язання на вимогу однієї із сторін допускається лише у випадках, встановлених законом або договором, а згідно статтею 599 Цивільного кодексу України, зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином.

Згідно з частин 1 статті 612 Цивільного кодексу України, боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Відповідно до частини 1 статті 193 Господарського кодексу України, до виконання господарських договорів застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.

Згідно статті 275 Господарського кодексу України за договором енергопостачання енергопостачальне підприємство (енергопостачальник) відпускає електричну енергію, пару, гарячу і перегріту воду (далі - енергію) споживачеві (абоненту), який зобов`язаний оплатити прийняту енергію та дотримуватися передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного обладнання, що ним використовується.

Статтею 530 Цивільного кодексу України визначено, що якщо в зобов`язанні встановлено строк (дату) його виконання, то воно повинно бути виконано в цей строк (дату).

Боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом, що передбачено частина 1 статті 612 Цивільного кодексу України.

Згідно зі статтями 610, 611 Цивільного кодексу України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання), а у разі порушення зобов`язання, настають правові наслідки, встановлені договором або законом.

Частинами 1, 3 статті 202 Господарського кодексу України передбачено, що господарське зобов`язання припиняється, між іншим, виконанням, проведеним належним чином.

До відносин щодо припинення господарських зобов`язань застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.

Підстави припинення зобов`язання передбачені статтями 202-205 Господарського кодексу України, статтями 599-601, 604-609 Цивільного кодексу України, зокрема за статтею 599 Цивільного кодексу України зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином.

Отже, виконання своїх зобов`язань за договором відповідачем, яке виконано боржником з порушенням строків, не припиняє зобов`язальних правовідносин сторін договору, не звільняє останнього від відповідальності за невиконання грошового зобов`язання та не позбавляє кредитора права на отримання сум, передбачених частиною 2 статті 625 Цивільного кодексу України, на які заборгованість за грошовим зобов`язанням підвищена в порядку індексації, а також процентів річних від простроченої суми за невиконання грошового зобов`язання, зокрема, за період прострочення платежу.

Належним виконанням зобов`язання є виконання, прийняте кредитором, у результаті якого припиняються права та обов`язки сторін зобов`язання.

Згідно з пунктом 5.11 договору, якщо споживач не здійснив оплату за цим договором в строки, передбачені комерційною пропозицією, постачальник має право здійснити заходи з припинення постачання електричної енергії споживачу у порядку, визначеному ПРРЕЕ (з урахуванням особливостей, встановлених для вразливих споживачів). У разі порушення споживачем строків оплати за цим договором, постачальник має право вимагати сплату пені. Пеня нараховується за кожен прострочений день оплати за цим договором. Споживач сплачує за вимогою постачальника пеню у розмірі, що зазначається у комерційній пропозиції.

Згідно з пунктом 9.1. договору за невиконання або неналежне виконання своїх зобов`язань за цим договором сторони несуть відповідальність, передбачену цим договором та чинним законодавством.

Пунктом 7 комерційної пропозиції передбачено, що у разі порушення споживачем строків оплати електричної енергії в тому числі послуги з розподілу електричної енергії, передбачених пунктом 4 комерційної пропозиції, постачальник проводить нарахування за весь час прострочення, у тому числі за день оплати: пені у розмірі подвійної облікової ставки НБУ, що діяла в період, за який здійснюється нарахування, від суми боргу, за кожен день прострочки, 3 % річних з простроченої суми. При цьому сума грошового зобов`язання за договором повинна бути оплачена споживачем із урахуванням встановленого індексу інфляції. Суми пені, 3 %, інфляційних зазначаються у розрахунковому документі окремим рядком, та повинні бути сплачені протягом 5 робочих днів від дня його отримання споживачем.

Частиною 2 статті 625 Цивільного кодексу України встановлено, що боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Передбачене законом право кредитора вимагати сплату боргу з урахуванням індексу інфляції та процентів річних є способом захисту його майнового права та інтересу, суть якого полягає у відшкодуванні матеріальних втрат кредитора від знецінення грошових коштів внаслідок інфляційних процесів та отриманні компенсації (плати) від боржника за користування утримуваними ним грошовими коштами, належними до сплати кредитору.

Згідно частини 6 статті 232 Господарського кодексу України нарахування штрафних санкцій за прострочення виконання зобов`язання, якщо інше не встановлено законом або договором, припиняється через шість місяців від дня, коли зобов`язання мало бути виконано.

У відповідності до статті 3 Закону України Про відповідальність за несвоєчасне виконання грошових зобов`язань розмір пені, передбачений статтею 1 цього Закону, обчислюється від суми простроченого платежу та не може перевищувати подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла у період, за який сплачується пеня.

В частині 2 статті 343 Господарського кодексу України прямо зазначається, що пеня за прострочку платежу встановлюється за згодою сторін господарських договорів, але її розмір не може перевищувати подвійної облікової ставки Національного банку України.

Як вбачається із матеріалів справи, позивачем надано розрахунок 3 % річних у розмірі 3 725,55 грн. за період з 15.01.2022 року по 30.06.2023 року на суму простроченого виконання зобов`язання, та інфляційних втрат у розмірі 16 275,88 грн. за період з квітня 2022 року по червень 2023 року на суму простроченого виконання зобов`язання, та пеню у сумі 53 963,70 грн. за період з 15.01.2022 року по 30.06.2023 року.

Заперечуючи проти позовних вимог у цій частині, відповідач у наданому до суду відзиві на позовну заяву (вх. № 22795 від 25.08.2023 року) відповідач зазначив, що 24.02.2022 року Указом Президента № 64/2022 від 24.02.2022 року було введено воєнний стан в Україні, а іншими Указами Президента продовжено строк його дії.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг», Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - НКРЕКП, Регулятор), є постійно діючим центральним органом виконавчої влади зі спеціальним статусом, що утворений Кабінетом Міністрів України. Регулятор є колегіальним органом, що здійснює державне регулювання, моніторинг та контроль за діяльністю суб?єктів господарювання у сферах енергетики та комунальних послуг.

Згідно пункту 1 частини 2 статті 17 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг», Регулятор має право приймати рішення з питань, що належать до його компетенції, які є обов?язковими до виконання. Встановлено, що НКРЕКП прийнято Постанову «Про забезпечення стабільного функціонування ринку електричної енергії, у тому числі фінансового стану учасників ринку електричної енергії на період дії в Україні воєнного стану» від 25.02.2022 року № 332.

26.04.2022 Постанову НКРЕКП доповнено пункт 16, згідно якого передбачено зупинення нарахування та стягнення штрафних санкцій, передбачених договорами, що укладені відповідно до Закону України «Про ринок електричної енергії», між учасниками ринку електричної енергії, на період військового стану. Тобто, спірні господарські правовідносини склалися відповідно до Закону України «Про ринок електричної енергії», у зв`язку, із чим вказана постанова НКРЕКП підлягає застосуванню до спірних правовідносин.

Вищевказане на думку відповідача свідчить про те, що оскільки приписи пункту 16 постанови НКРЕКП від 25.02.2022 року, яка є чинною, та обов?язковою для суб`єктів спірних правовідносин, відсутні правові підстави для нарахування та стягнення із відповідача штрафної санкцій у вигляді пені та штрафу.

Також відповідач зазначає, що на час нарахування позивачем заборгованості на всій території України діяв як карантин, так і воєнний стан. Постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2022 року №206 "Деякі питання оплати житлово-комунальних послуг в період воєнного стану" визначено, що в умовах воєнного стану, введеного Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64 "Про введення воєнного стану в Україні", до припинення чи скасування воєнного стану в Україні забороняється: нарахування та стягнення неустойки (штрафів, пені), інфляційних нарахувань, процентів річних, нарахованих на заборгованість, утворену за несвоєчасне та/або неповне внесення населенням плати за житлово-комунальні послуги; припинення/зупинення надання житлово-комунальних послуг населенню у разі їх не оплати або оплати не в повному обсязі. Та із посилання на статтю 4 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку зазначає, що як свідчать матеріали справи, громадяни, власники квартир багатоквартирного будинку створили неприбуткову організацію Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку та обслуговуються неприбутковою організацією відповідача з метою забезпечення і захисту співвласників, дотримання ними своїх обов`язків, належного утримання та використання спільного майна будинку, забезпечення своєчасного надходження коштів для сплати всіх платежів, передбачених законодавством.

Завданням та предметом діяльності об`єднання, зокрема, є сприяння співвласникам в отриманні житлово-комунальних та інших послуг належної якості за обґрунтованими цінами. Договір укладений для забезпечення та сприяння співвласникам будинку в отриманні житлово-комунальних послуг належної якості та у встановлений строк. Більш того позивач своєчасно не виставив рахунки відповідачу та у той же час безпідставно просить стягнути неустойку, штраф, пеню за несвоєчасну оплату за час до виставлення рахунків.

Також відповідач зазначає, що останній не підписував з позивачем документів у редакції долучених до позовної заяви, у зв`язку із чим, у останнього не виник обов`язок сплачувати грошові кошти.

За твердженнями відповідача, в проваджені господарського суду Харківської області перебуває справа № 922/3628/23 за позовом Виробничого кооперативу «Житлово експлуатаційник кооператив «Комфорт Новобуд» до відповідача Квартирно експлуатаційний відділ у м. Харкові, про стягнення заборгованості. За період з 01.03.2022 року по 30.11.2022 року. Фактично військові ВСУ заселились у багатоквартирний будинок, який обслуговує відповідач та без будь-якого договору спожили електроенергію, яку поставляв позивач та фактично заборгованість за що стягується у даній справі із відповідача.

У відповіді на відзив (вх. № 23435 від 01.09.2023 року) позивач зазначає, що доводи відповідача про пропуск позивачем строку позовної давності до вимог про нарахування штрафних санкцій є безпідставним, оскільки такий строк продовжений на підставі закону.

Щодо нарахування пені, 3 % річних та інфляційних втрат зазначає, що 3 % річних та інфляційні втрати були нараховані на підставі частини 2 статті 625 Цивільного кодексу України. Тому на думку позивача суд повинен застосувати норми Цивільного кодексу України, Господарського кодексу України та Закон України «Про відповідальність за несвоєчасне виконання грошових зобов`язань» і не застосовувати норм вказаних відповідачем вимог постанови НКРЕКП, оскільки вони суперечать нормативно правовим актам вищої юридичної сили.

Також зазначає, що положення постанови НКРЕКП стосуються виключно нарахування та стягнення штрафних санкцій, тобто пені.

За твердженнями позивача, договір на постачання електричної енергії з Виробничим кооперативом Житлово-експлуатаційний кооператив "Комфорт-Новобуд" укладено як з юридичною особою, тож правовідносини між Товариством та Відповідачем є господарськими, а отже і відповідальність відповідача за порушення умов господарського договору визначається відповідними нормами чинного законодавства України, яке регулює саме господарські відносини.

Hopми постанови Кабінету Міністрів України від 05.03.2022 року № 206 «Деякі питання оплати житлово комунальних послуг у період воєнного стану» прямо не забороняють нараховувати ОСББ, які є юридичними особами, штрафних санкцій, 3 % річних, інфляційних втрат, не зважаючи на ті обставини, що ці неприбуткові організації створені мешканцями будинку для забезпечення таких мешканців комунальними послугами та оплати таких комунальних платежів здійснюється за рахунок мешканців та за тарифами для населення. У зв`язку зі чим, застосування до правовідносин елктропостачальника з ОСББ положень законодавства,, нормативно правових актів, які враховують правове регулювання відновин у сфері житлово комунальних послуг постачання електроенергії для населення є безпідставним.

Щодо не підписання відповідачем договору, позивач зокрема зазначає, що договір укладався шляхом приєднання до умов договору шляхом вчинення споживачем будь-якої з наступних дій: оплати рахунків, отриманого від постачальника універсальних послуг; фактичного споживання будь-яких обсягів електричної енергії; підписання заяви приєднання до умов договору про постачання електричної енергії постачальником універсальних послуг. Такі особливості укладання договору про постачання електричної енергії постачальником універсальних послуг передбачені пунктом 7 Постанови НКРЕКП від 14.03.2018 року № 312 «Про затвердження Правил роздрібного ринку електричної енергії».

Щодо не підписання з боку відповідача актів, позивач зазначає, що відповідач отримував рахунки на оплату у структурних підрозділах позивача, а також позивачем вини направлялись на адресу відповідача поштовим зв`язком. При цьому, з боку відповідача будь-яких заперечень щодо фактичного обсягу спожитої ним електричної енергії у спірний період, на адресу позивача не надходило, крім того відповідачем було здійснено оплати спожитої електричної енергії. У зв`язку із чим, позивач просить суд, позовні вимоги задовольнити у повному обсязі.

Враховуючи вищевикладені заперечення відповідача (відзив на позовну заяву вх. № 22795 від 25.08.2023 року) та пояснення та заперечення позивача (відповідь на відзив вх. № 23435 від 01.09.2023 року), судом було здійснено перевірку заявлених до стягнення позивачем із відповідача сум 3 % річних у розмірі 3 725,55 грн. за період з 15.01.2022 року по 30.06.2023 року на суму простроченого виконання зобов`язання, та інфляційних втрат у розмірі 16 275,88 грн. за період з квітня 2022 року по червень 2023 року на суму простроченого виконання зобов`язання та пені у сумі 53 963,70 грн. за період з 15.01.2022 року по 30.06.2023 року, судом встановлено наступне.

24.02.2022 Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 року було введено воєнний стан в України, також Указами Президента неодноразово було продовжено строк його дії.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг», Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - НКРЕКП, Регулятор), є постійно діючим центральним органом виконавчої влади зі спеціальним статусом, що утворений Кабінетом Міністрів України. Регулятор є колегіальним органом, що здійснює державне регулювання, моніторинг та контроль за діяльністю суб`єктів господарювання у сферах енергетики та комунальних послуг.

Згідно пункту 1 частини 2 статті 17 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг», Регулятор має право приймати рішення з питань, що належать до його компетенції, які є обов`язковими до виконання.

Враховуючи вищевикладене, судом встановлено, що НКРЕКП прийнято Постанову «Про забезпечення стабільного функціонування ринку електричної енергії, у тому числі фінансового стану учасників ринку електричної енергії на період дії в Україні воєнного стану» від 25.02.2022 року № 332.

26.04.2022 року Постанову НКРЕКП доповнено пунктом 16, згідно якого передбачено зупинення нарахування та стягнення штрафних санкцій, передбачених договорами, що укладені відповідно до Закону України «Про ринок електричної енергії», між учасниками ринку електричної енергії, на період військового стану.

Тобто, спірні господарські правовідносини склалися відповідно до Закону України «Про ринок електричної енергії», у зв`язку із чим вказана постанова НКРЕКП підлягає застосуванню до спірних правовідносин.

При цьому, положення Постанови НКРЕКП від 25.02.2022 року № 332 "Про забезпечення стабільного функціонування ринку електричної енергії, у тому числі фінансового стану учасників ринку електричної енергії на період дії в Україні воєнного стану", якими НКРЕКП в межах наданих повноважень, тимчасово зупинила нарахування та стягнення штрафних санкцій, передбачених договорами, що укладені відповідно до Закону України "Про ринок електричної енергії", між учасниками ринку електричної енергії, підлягають обов`язковому виконанню учасниками ринку електричної енергії, у тому числі ПрАТ "Харківенергозбут", відповідно до статті 6 Закону України "Про ринок електричної енергії".

Аналогічна правова позиція щодо обов`язковості настанов, викладених у постановах НКРЕКП, викладена в постанові Верховного Суду в складі об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 19.08.2022 року у справі № 912/1941/21.

Враховуючи викладене, здійснення позивачем під час дії в Україні воєнного стану нарахування штрафних санкцій у вигляді пені суперечить обов`язковому для виконання рішенню НКРЕКП, а тому є неправомірним.

Як вбачається із наданого позивачем розрахунку, період нарахування пені який заявлено позивачем (за період з 15.01.2022 року по 30.06.2023 року) частково входить в період дії воєнного стану, а саме : з 24.02.2022 року по 30.06.2023 року.

З вищевикладеного та приписів пункту 16 постанови НКРЕКП від 25.02.2022 року, яка є чинною, та обов`язковою для суб`єктів спірних правовідносин, слідує про відсутність правових підстав для нарахування та стягнення із відповідача штрафної санкції у вигляді пені за період з 24.02.2022 року по 30.06.2023 року який входить в період дії воєнного стану.

За таких обставин, суд дійшов висновку, що вимога позивача про стягнення із відповідача пені за період який входить в період дії воєнного стану, а саме з 24.02.2022 року по 30.06.2023 року у розмірі 53 868,94 грн. є безпідставною та такою, що не підлягає задоволенню.

У зв`язку із чим, за розрахунком суду до задоволення підлягає пеня у сумі 94,76 грн. за період з 15.01.2022 року по 23.02.2022 року.

Вищевикладене судом, спростовує твердження позивача викладені у відповіді на позовну заяву (вх. № 23435 від 01.09.2023 року) щодо стягнення суми пені, в частині необов`язковості рішенню НКРЕКП у спірних правовідносинах.

Також, судом здійснено перевірку заявлених до стягнення позивачем вищезазначених сум, а саме 3 % річних у розмірі 3 725,55 грн. за період з 15.01.2022 року по 30.06.2023 року на суму простроченого виконання зобов`язання, та інфляційних втрат у розмірі 16 275,88 грн. за період з квітня 2022 року по червень 2023 року на суму простроченого виконання зобов`язання в онлайн системі «Ліга закон» та встановлено, що такі нарахування здійснено арифметично вірно.

Крім того, суд не приймає викладені у відзиві на позовну заяву (№ 22795 від 25.08.2023 року) посилання на постанову кабінету Міністрів України від 05.03.2022 року № 206 «Деякі питання оплати житлово - комунальних послуг в період воєнного стану» яким визначено, що в умовах воєнного стану, введено Указом Президента від 24.02.2022 року № 64 «Про введення стану в Україні» до припинення чи скасування воєнного стану в Україні забороняється нарахування та стягнення неустойки (штрафів, пені), інфляційних нарахувань, процентів річних, нарахованих на заборгованість утворену за несвоєчасне та / або неповне внесення населенням плати за житлово комунальні послуги; припинення / зупинення надання житлово комунальних послуг населенню у разі їх не оплати або оплати не в повному обсязі не приймається судом, оскільки як вбачається із матеріалів справи, відповідач є юридичною особою, та як вбачається із витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань визначені види діяльності відповідача, є: 1.10 Комплексне обслуговування об`єктів (основний); 68.20 Надання в оренду й експлуатацію власного чи орендованого нерухомого майна; 41.20 Будівництво житлових і нежитлових будівель; 68.10 Купівля та продаж власного нерухомого майна; 43.12 Підготовчі роботи на будівельному майданчику, та відповідно до договору постачальних продає електричну енергію споживачу для забезпечення потреб електроустановок споживача, а споживач оплачує постачальнику вартість спожитої (купленої) електричної енергії та здійснює інші платежі згідно умов договору (пункт 2.1. договору), з вищевикладеного вбачається, що умови постанови кабінету Міністрів України від 05.03.2022 року № 206 застосовуються саме до сплати населенням житлово комунальних послуг.

При цьому, постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2022 року №206 "Деякі питання оплати житлово-комунальних послуг в період воєнного стану" визначено, що в умовах воєнного стану, введеного Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64 "Про введення воєнного стану в Україні", до припинення чи скасування воєнного стану в Україні забороняється: нарахування та стягнення неустойки (штрафів, пені), інфляційних нарахувань, процентів річних, нарахованих на заборгованість, утворену за несвоєчасне та/або неповне внесення населенням плати за житлово-комунальні послуги; припинення/зупинення надання житлово-комунальних послуг населенню у разі їх неоплати або оплати не в повному обсязі.

Відповідно до приписів статей 2, 3, 6 Закону України «Про кооперацію» кооператив - юридична особа, утворена фізичними та/або юридичними особами, які добровільно об`єдналися на основі членства для ведення спільної господарської та іншої діяльності з метою задоволення своїх економічних, соціальних та інших потреб на засадах самоврядування. Метою кооперації є задоволення економічних, соціальних та інших потреб членів кооперативних організацій на основі поєднання їх особистих та колективних інтересів, поділу між ними ризиків, витрат і доходів, розвитку їх самоорганізації, самоуправління та самоконтролю. Відповідно до завдань та характеру діяльності кооперативи поділяються на такі типи: виробничі, обслуговуючі та споживчі.

Враховуючи вищевикладене, посилання відповідача в обґрунтування заперечень проти позовних вимог щодо стягнення інфляційних втрат та 3% річних на постанову Кабінету Міністрів України № 206 від 05.03.2022 року «Про деякі питання оплати житлово-комунальних послуг в період воєнного стану» судом не приймаються, оскільки пунктом 1 цієї постанови охоплює лише певну конкретно визначену законом категорію - населення, жодних доказів у підтвердження надання послуг саме мешканцям будинку, здійснення діяльності, виключно задля забезпечення потреб мешканців будинку, статутних документів відповідачем, у підтвердження викладеної останнім у відзиві позиції, до суду надано не було.

У зв`язку із чим, самі лише заперечення без належних та допустимих доказів у підтвердження викладених у відзиві обставин, не можуть підставою для відмови у задоволенні позовних вимог. При цьому контрозрахунку відповідачем до суду надано не було.

У зв`язку із чим, вищевикладені заперечення відповідача є такими, що спростовуються матеріалами справи та наданими до суду документами.

Частинами 1, 2 статті 13 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Частиною 2 статті 42 Господарського процесуального кодексу України, передбачено, що учасники справи зобов`язані сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Статтею 73 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень (стаття 74 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідно до частини 1 статті 86 Господарського процесуального кодексу України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Європейський суд з прав людини у своєму рішенні зазначив, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень.

Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.

При цьому, решта доводів учасників процесу, їх письмових пояснень, заперечень, поданих до матеріалів справи документів та наданих усних пояснень, заперечень представників сторін були ретельно досліджені судом, і наведених вище висновків суду не спростовують.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про часткове задоволення позовних вимог, а саме про стягнення із відповідача на користь позивача пеню за період з 15.01.2022 року по 23.02.2022 року у сумі 94,76 грн., 3 % річних за період з 15.01.2022 року по 30.06.2023 року у розмірі 3 725,55 грн., інфляційні втрати за період з квітня 2022 року по червень 2023 року у розмірі 16 275,88грн.

В частині стягнення пені у сумі 53 868,94 грн. за період з 24.02.2022 року по 30.06.2023 року - відмовити.

Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, суд виходить з наступного.

Відповідно до пункту 2 частини 1 та пункту 2 частини 4 статті 129 Господарського процесуального кодексу України, судовий збір покладається у спорах, що виникають з інших підстав, - на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, у разі відмови в позові - на позивача.

Таким чином, із відповідача підлягає до стягнення сума судового збору (пропорційно розміру задоволених позовних вимог) у розмірі 729,24 грн.

Враховуючи викладене та керуючись статтями 73, 74, 86, 123, 126, 129,183, 236-238, 240-241, 247-252 Господарського процесуального кодексу України, суд, -

ВИРІШИВ:

У позові відмовити частково.

Стягнути з Виробничого кооперативу "Житлово-експлуатаційний кооператив "КОМФОРТ-НОВОБУД" (61037, м. Харків. просп. Героїв Харкова, 199 Д-5, офіс 108,2, ) на користь Приватного акціонерного товариства "Харківенергозбут" (61037, м. Харків, вул. Плеханівська, буд. 126, ) пеню за період з 15.01.2022 року по 23.02.2022 року у сумі 94,76 грн., 3 % річних за період з 15.01.2022 року по 30.06.2023 року у розмірі 3 725,55 грн., інфляційні втрати за період з квітня 2022 року по червень 2023 року у розмірі 16 275,88грн. та 729,24 грн. судового збору.

Видати наказ після набрання рішенням законної сили.

В частині стягнення пені у сумі 53 868,94 грн. за період з 24.02.2022 року по 30.06.2023 року - відмовити.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене безпосередньо до Східного апеляційного господарського суду, у межах апеляційного округу, протягом двадцяти днів з дня складання повного тексту рішення, відповідно до статей 256, 257 Господарського процесуального кодексу України та з урахуванням пункту 17.5 Перехідних положень Кодексу.

Інформацію щодо роботи суду та щодо розгляду конкретних судових справ можна отримати на сайті суду, а також за допомогою Телеграм-бота Господарського суду Харківської області https://t.me/GospSud_kh_bot.

Реквізити сторін:

позивача: Приватного акціонерного товариства "Харківенергозбут" (61037, м. Харків, вул. Плеханівська, буд. 126, );

відповідача: Виробничого кооперативу "Житлово-експлуатаційний кооператив "КОМФОРТ-НОВОБУД" (61037, м. Харків. просп. Героїв Харкова, 199 Д-5, офіс 108,2, ).

Повне рішення складено "24" жовтня 2023 р.

Суддя О.О. Ємельянова