ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04.10.2023 м. ДніпроСправа № 904/4115/23
Господарський суд Дніпропетровської області

у складі судді Дупляка С.А.,

за участю секретаря судового засідання Євтушенка Д.Є.,

представників учасників справи:

від позивача: адвокат Бровко О.О.;

позивач: ОСОБА_1 ;

від відповідача: адвокат Погрібна О.А.;

від відповідача: голова правління - Жмуренко В.Г.,

дослідивши матеріали справи №904/4115/23

за позовом ОСОБА_1

до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "ЖИТЛОВИЙ КОМПЛЕКС "ЖУКОВСЬКИЙ"

про визнання протиправними та скасування рішень правління, стягнення грошових коштів,

в с т а н о в и в:

1. ЗМІСТ ПОЗОВНИХ ВИМОГ ТА ПРОЦЕСУАЛЬНІ ДІЇ У СПРАВІ

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до господарського суду з позовною заявою від 28.07.2023 за вих. №б/н до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "ЖИТЛОВИЙ КОМПЛЕКС "ЖУКОВСЬКИЙ" (далі - відповідач), у якій позивач просить суд:

визнати нікчемним п. 6.2.2 Положення про органи управління ОСББ «ЖК «Жуковський», затвердженого Протоколом Загальних зборів ОСББ «ЖК «Жуковський» №8 від 16.09.2017, через невідповідність вимогам ст. 10 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку»;

визнати протиправним та недійсним рішення засідання правління ОСББ «ЖИТЛОВИЙ КОМПЛЕКС «ЖУКОВСЬКИЙ» щодо звільнення з 01.02.2023 з посади голови правління ОСББ «ЖИТЛОВИЙ КОМПЛЕКС «ЖУКОВСЬКИЙ» та виключення зі складу правління ОСОБА_1 , оформлене Протоколом №1/01-23 засідання правління ОСББ «ЖИТЛОВИЙ КОМПЛЕКС «ЖУКОВСЬКИЙ» від 11.01.2023, посвідченого Приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Арсеньєвою А.А. (номери в реєстрі 140,141);

визнати протиправним та недійсним рішення засідання правління ОСББ «ЖК «ЖУКОВСЬКИЙ» щодо призначення на посаду голови правління ОСББ «ЖК «ЖУКОВСЬКИЙ» ОСОБА_2 з 02.02.2023, оформлене Протоколом №1/01-23 засідання правління ОСББ «ЖИТЛОВИЙ КОМПЛЕКС «ЖУКОВСЬКИЙ» від 11.01.2023, посвідченого Приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Арсеньєвою А.А. (номери в реєстрі 140,141);

скасувати реєстраційну дію №008076557 від 03.02.2023, здійснену на підставі Протоколу №1/01-23 засідання правління ОСББ «ЖИТЛОВИЙ КОМПЛЕКС «ЖУКОВСЬКИЙ» від 11.01.2023 оформлене Протоколом №1/01-23 засідання правління ОСББ «ЖИТЛОВИЙ КОМПЛЕКС «ЖУКОВСЬКИЙ» від 11.01.2023, посвідченого Приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Арсеньєвою А.А. (номери в реєстрі 140,141);

поновити позивача на посаді голови правління ОСББ «ЖИТЛОВИЙ КОМПЛЕКС «ЖУКОВСЬКИЙ» з моменту набрання рішення суду законної сили;

стягнути з відповідача на користь позивача середньомісячну заробітну плату за час вимушеного прогулу з моменту звільнення, тобто з 01.02.2023 та до моменту прийняття рішення (20.000,00 грн щомісячно, в тому числі 120.000,00 грн за 6 місяців вимушеного прогулу до моменту звернення до суду).

Судові витрати, а саме 5.368,00 грн судового збору та 30.000,00 грн витрат на оплату професійної правової допомоги, позивач просить суд покласти на відповідача.

Автоматизованою системою документообігу суду для розгляду справи №904/4115/23 визначено суддю ДУПЛЯКА Степана Анатолійовича, що підтверджується протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 28.07.2023.

Ухвалою від 28.07.2023 позовну заяву залишено без руху, позивачу запропоновано надати суду докази доплати судового збору у розмірі 2.684,00 грн.

Через відділ документального забезпечення 31.07.2023 від позивача надійшло клопотання від 31.07.2023 за вих. №8125 разом із доказом доплати судового збору у розмірі 2.684,00 грн та заявою про розподіл судових витрат /судового збору та витрат на оплату професійної правової допомоги/.

Ухвалою від 07.08.2023 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі, вирішено розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження, а підготовче засідання призначено на 22.08.2023.

Через відділ документального забезпечення 22.08.2023 від відповідача надійшов відзив, у якому відповідач просить суд застосувати строк позовної давності, відмовити позивачу у задоволенні позовних вимог та стягнути з позивача на користь відповідача 10.000,00 грн витрат на оплату професійної правової допомоги.

Ухвалою від 21.09.2023 підготовче засідання відкладено до 21.09.2023.

Через відділ документального забезпечення 31.08.2023 від позивача надійшла відповідь на відзив, у якій позивач підтримав заявлені позовні вимоги, а також зауважив, що у випадку відмови позивачу у задоволенні позовних вимог, позивач просить суд зменшити заявлені відповідачем до стягнення з позивача витрати на оплату професійної правової допомоги до двох тисяч гривень, з огляду на складність справи та участь захисника відповідача у справі.

Через відділ документального забезпечення 11.09.2023 від відповідача надійшли заперечення, сформовані в системі «Електронний суд» 08.09.2023 разом із клопотанням про визнання підстав для відмови відсутніми та зобов`язання учасника справи надати відповіді, у якому відповідач просить суд визнати підстави відмови позивача від відповіді на запитання відсутніми та зобов`язати позивача надати відповіді на запитання відповідача.

Через відділ документального забезпечення 20.09.2023 від позивача надійшло клопотання про перенесення розгляду або розгляд справи без сторін.

Того ж дня, 20.09.2023 через відділ документального забезпечення від позивача надійшло клопотання про долучення доказів до матеріалів справи, а саме копії правового висновку юриста відповідача Погрібної О.А. стосовно акту про недовіру позивачу та стосовно окремих положень статутних документів відповідача за підписом юриста відповідача Погрібної О.А.

Також 20.09.2023 через відділ документального забезпечення від позивача надійшла заява про застосування заходів забезпечення позову, у якій позивач просить суд застосувати до відповідача заходи забезпечення позову шляхом накладання арешту на грошові кошти відповідача в межах позовних вимог (в межах 120.000,00 грн).

Через відділ документального забезпечення 20.09.2023 від відповідача надійшли заперечення на заяву позивача про забезпечення позову, сформовані в системі «Електронний суд» 20.09.2023, у яких відповідач просить суд відмовити позивачу у задоволенні заяви про вжиття заходів забезпечення позову.

Ухвалою від 21.09.2023 у задоволенні заяви позивача про вжиття заходів забезпечення позову відмовлено.

Ухвалою від 21.09.2023 підготовче провадження закрито, справу призначено до судового розгляду на 04.10.2023. Позивача зобов`язано у строк до 28.09.2023 надати суду та надіслати відповідачу відповіді на запитання в порядку ст. 90 ГПК України, які були поставлені відповідачем у першій заяві по суті (відзиві).

Через відділ документального забезпечення 27.09.2023 від позивача надійшла додаткова відповідь на відзив на виконання вимог суду, у якій позивач підтримав позовні вимоги.

Через відділ документального забезпечення 04.10.2023 від відповідача надійшло клопотання про залишення позовної заяви без розгляду, яка сформована у системі «Електронний суд» 03.10.2023 і у якій відповідач просить суд позовну заяву залишити без розгляду.

Клопотання відповідача про залишення позовної заяви без розгляду вмотивоване таким.

Відповідач вважає, що відповіді на питання поставлені ним /відповідачем/ у першій заяві по суті /відзиві/ в порядку ст. 90 ГПК України мають бути надані у формі заяви свідка.

Заява свідка є доказом у справі, що відповідає положенням ст. 88 ГПК України.

Оскільки позивач без поважних причин не надав до суду відповіді на поставлені відповідачем питання у формі заяви свідка відповідач просить суд залишити позов без розгляду.

Оцінивши позицію відповідача, яка викладена у клопотанні про залишення позовної заяви без розгляду, суд дійшов таких висновків.

Згідно з п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України суд залишає позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Аналіз наведених норм процесуального Закону свідчить, що обов`язковими умовами для застосування передбачених п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України процесуальних наслідків неподання витребуваних судом доказів є одночасне їх неподання, наявність таких доказів у особи від якої вони витребовуються та необхідність таких доказів для вирішення спору по суті.

З огляду на фактичні обставини справи та наявні у ній докази, суд доходить висновку, що у справі №904/4115/23 достатньо доказів для прийняття рішення по суті позовних вимог, а тому підстав для залишення позову без розгляду не вбачається і клопотання відповідача задоволенню не підлягає.

В судовому засіданні 04.10.2023 позивач наполягав на задоволенні позовних вимог, а представники відповідача заперечували проти задоволення позовних вимог.

Дослідивши матеріали справи, повно та всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд прийняв рішення у справі.

З урахуванням режиму воєнного стану та можливості повітряної тривоги в місті Дніпрі у Господарському суді Дніпропетровської області встановлено особливий режим роботи й запроваджено відповідні організаційні заходи. Відтак, справу розглянуто у розумні строки, ураховуючи вищевказані обставини та факти.

Стислий виклад позиції позивача

(1) Позивач вважає, що п. 6.2.2 Положення про органи управління ОСББ «ЖК «ЖУКОВСЬКИЙ» суперечить положенням Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» та Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку», оскільки п. 6.2.2 Положення про органи управління ОСББ «ЖК «ЖУКОВСЬКИЙ» надано право певній кількості членів правління вирішувати питання, які, відповідно до положень вказаних Законів, належать до компетенції загальних зборів співвласників.

(2) Недійсність рішення засідання правління відповідача, оформлене протоколом №1/01-23 від 11.01.2023, позивач вмотивовує тим, що відповідач всупереч Положенню про органи управління ОСББ «ЖК «ЖУКОВСЬКИЙ» (яке за твердженням позивача є завідомо нікчемним) вирішив одразу два питання /про дострокове звільнення позивача з посади голови правління Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "ЖИТЛОВИЙ КОМПЛЕКС "ЖУКОВСЬКИЙ" позивача та про виключення позивача зі складу членів правління/, для розгляду яких мають існувати різні підстави.

Також позивач наголошує на незаконному обранні нового голови правління управителя відповідача обмеженою кількістю членів правління замість звільнення/обрання голови правління управителя відповідача загальними зборами всіх співвласників відповідача.

Крім зазначеного, позивач акцентує увагу суду на формі протоколу №1/01-23 від 11.01.2023, а саме у нотаріально посвідченій формі на бланку, за посвідченням приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Арсеньєвою А.А., яка посвідчила підпис виключно голови зборів засідання та правління та секретаря зборів засідання правління, були відсутні підписи всіх членів правління, які брали участь у голосуванні. З огляду на вказані обставини позивача ставить питання щодо законності державної реєстрації в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Позивач зауважує і на тому, що оскаржуване засідання правління відповідача було проведено за відсутності позивача, оскільки останньому не було надіслано повідомлення про місце та час його проведення.

(3) Оскільки позивач вважає своє звільнення з посади голови правління відповідача неправомірним, він просить суд стягнути з відповідача середньомісячну плату за час вимушеного прогулу із розрахунку 20.000,00 грн на місяць, починаючи з 01.02.2023.

Між тим позивач повідомляє суду про те, що спір стосується припинення повноважень виконавчого органу юридичної особи-відповідача, а тому підлягає розгляду в порядку господарського судочинства і строк позовної давності у вказаній категорії спору складає три роки, а отже не є пропущений позивачем.

Стислий виклад позиції відповідача

Відповідач наголосив, що Положенням про органи управління відповідача визначено порядок обрання членів правління відповідача, голову правління відповідача, зміну та відкликання членів правління відповідача, зміну та відкликання голови правління відповідача.

Відповідач зауважив, що позивач був ознайомлений з місцем, часом та датою проведення зборів правління, оскільки оголошення про проведення вказаних зборів було розміщено у чаті правління (месенджер viber).

Відповідач вважає, що спір між сторонами є трудовим, а отже строк позовної давності становить три місяці (ст. 233 КЗпП).

Відповідач акцентує увагу суду, що позивачем обрано невірний спосіб захисту. Разом із цим відповідач зазначає, що норми Положення про органи управління відповідача, зокрема, в частині звільнення голови правління не суперечать ані статуту, ані Закону, а лише конкретизують підстави для звільнення (припинення повноважень) голови правління.

Доводи позивача щодо відзиву відповідача на позовну заяву

Позивач долучені відповідачем заяви свідків вважає такими, що не можуть бути належними доказами у справі, оскільки містять свідчення зацікавлених у звільненні позивача осіб.

Також сумнівним позивач визнає долучену до матеріалів справи особисту переписку між новим головою відповідача та іншими співвласниками будинку.

Позивач наголосив на тому, що суть невідповідності п. 6.2.2 Положення про органи управління відповідача полягає у тому, що голова правління/управитель/керівник відповідача звільняється з посади/обирається на посаду загальними зборами власників багатоквартирного будинку, а не обмеженою кількістю осіб, які є членами правління.

Доводи відповідача щодо відповіді на відзив

Відповідач підтримав правову позицію, яка викладена ним у відзиві.

2. ВИКЛАД ОБСТАВИН СПРАВИ, ВСТАНОВЛЕНИХ СУДОМ

Предметом доказування у справі, відповідно до ч. 2 ст. 76 ГПК України, є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

У даному випадку до предмета доказування входять такі обставини: відповідності/невідповідності п. 6.2.2 Положення про органи управління ОСББ «ЖК «Жуковський», затвердженого Протоколом Загальних зборів ОСББ «ЖК «Жуковський» №8 від 16.09.2017, вимогам Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», зокрема його ст. 10; дотримання процедури звільнення з посади голови правління та обрання нового голови правління; правомірності заявлених позовних вимог; наявності/відсутності порушення, невизнання, оспорення прав і законних інтересів позивача відповідачем; поведінки позивача щодо засідань членів правління відповідача за його участі та в його інтересах та щодо засідання членів правління, яким звільнено позивача із займаної посади.

Суд встановив, що 22.04.2016 було засновано Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "ЖИТЛОВИЙ КОМПЛЕКС "ЖУКОВСЬКИЙ", що підтверджується відомостями, розміщеними на офіційному сайті Міністерства юстиції України у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Положення про органи ОСББ «ЖК Жуковський», затверджено загальними зборами об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Житловий комплекс «ЖУКОВСЬКИЙ» (протокол №8 від 16.09.2017).

Загальними зборами відповідача, які відбулися 15.02.2020, оформленими протоколом №10 від 01.03.2020, зокрема, прийнято рішення включити додатково до складу правління відповідача позивача.

Статут Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "ЖИТЛОВИЙ КОМПЛЕКС "ЖУКОВСЬКИЙ" (нова редакція), затверджений загальними зборами відповідача (протокол №10 від 01.03.2020).

Рішенням членів правління, оформленим протоколом №1/2022 від 31.01.2022, зокрема, вирішено обрати головою правління позивача з 08.02.2022.

Наказом голови правління Білана Дмитра Володимировича №84-К від 09.02.2022 позивач приступив до виконання обов`язків голови правління відповідача з 10.02.2022.

Члени правління 23.12.2022 склали акт про недовіру та дострокове припинення повноважень голови правління Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "ЖИТЛОВИЙ КОМПЛЕКС "ЖУКОВСЬКИЙ" позивача, оскільки члени правління відповідач відзначають некомпетентність позивача щодо вирішення проблем, пов`язаних із функціонуванням відповідача в період воєнного стану та підготовки до зимового періоду, його небажання дослухатися до думки членів правління, непрозорістю в прийнятті рішень стосовно діяльності відповідача та сумнівними методами комунікації з членами відповідача та правління.

Таким чином, згідно із ч. 6 Положення про органи управління відповідача діяльність голови правління може бути достроково припинена за рішенням кваліфікаційної більшості (2/3 членів) правління, а тому члени правління вимагали припинити повноваження та усунути із займаної посади голову правління Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "ЖИТЛОВИЙ КОМПЛЕКС "ЖУКОВСЬКИЙ" позивача і почати процедуру обрання нового голови правління відповідача.

На засіданні правління відповідача, оформленому протоколом №1/01-23 від 11.01.2023, поставлено на розгляд, зокрема, такі питання:

(1) враховуючи акт про недовіру та дострокове припинення повноважень від 26.12.2022, звільнити з 01.02.2023 з посади голови правління та виключити зі складу правління Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "ЖИТЛОВИЙ КОМПЛЕКС "ЖУКОВСЬКИЙ" позивача;

(2) запропоновано обрати головою правління Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "ЖИТЛОВИЙ КОМПЛЕКС "ЖУКОВСЬКИЙ" Жмуренка Віталія Геннадійовича з призначенням на посаду 02.02.2023.

Згідно із інформацією, яка вказана у протоколі №1/01-23 від 11.01.2023 загальна кількість членів правління становить 13 (тринадцять) чоловік, з яких на засіданні правління відповідача 11.01.2023 були присутні 10 (десять) його членів /відсутні 3 (три) члени/.

За результатами засідання правління вирішено, зокрема, (1) звільнити 01.02.2023 із займаної посади голову правління ОСОБА_1 та виключити його зі складу правління відповідача.

Також обрано головою правління відповідача ОСОБА_2 з призначенням на посаду 02.02.2023.

Наказом позивача №86-В від 31.01.2023 засвідчено факт перебування позивача у черговій відпустці терміном на 3 дні з 01.02.2023 до 03.02.2023 включно за сімейними обставинами.

Наказом відповідача №114-К від 03.02.2023 звільнено позивача з посади голови правління ОСББ «ЖК «Жуковський» на підставі п. 9 ст. 36 КЗпП України, Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», у зв`язку із переобранням голови правління, з 06.02.2023 (після виходу з відпустки).

Актом від 06.02.2023 за №1 Про відсутність на роботі ОСОБА_1 та інформації про причини його відсутності (арк. 25, том 1), який підписаний головою правління ОСОБА_2 та членами правління, засвідчено факт того, що 06.02.2023 попередній голова правління, тобто позивач, не вийшов на роботу після відпустки і був відсутній на роботі протягом всього робочого дня, а саме з 09 год 00 хв до 18 год 00 хв, на телефонні дзвінки не відповідав.

Більш того, за інформацією сусідів позивач у цей день знаходився за межами України і фізично не міг вийти на роботу.

Отже, оскільки передати позивачу особисто наказ про звільнення не вбачається за можливе, комісія прийняла рішення 07.02.2023 направити наказ на адресу позивача листом з описом вкладення.

Відповідачем до матеріалів справи долучено нотаріально засвідчені заяви свідків /в порядку ст. 88 ГПК України/ в яких свідками ОСОБА_3 та ОСОБА_4 викладено мотивування, в чому саме полягає недовіра та бездіяльність позивача у час його перебування на посаді голови Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "ЖИТЛОВИЙ КОМПЛЕКС "ЖУКОВСЬКИЙ".

Наведені вище обставини і зумовили звернення позивача до суду з даним позовом.

3. ПОЗИЦІЯ СУДУ

Предметом позову позивач визначив визнання нікчемним пункту Положення про органи управління ОСББ відповідача, яким врегульовано питання про дострокове відкликання голови правління, визнання протиправним та недійсним рішення засідання правління, яким достроково відкликаний голова правління та обраний новий голова правління. Також позивач просить суд скасувати реєстраційну дію, здійснену на підставі оскаржуваного протоколу засідання правління, поновити позивача на посаді голови правління відповідача та стягнути з відповідача на користь позивача середню заробітну плату за час вимушеного прогулу.

Суд встановив, що регулювання відносин, що виникають у зв`язку із створенням, функціонуванням і діяльністю об`єднання співвласників багатоквартирного будинку здійснюється Господарським кодексом України, Цивільним кодексом України, Законом України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку", Законом України "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку", Постановою Кабінету Міністрів України від 11.10.2002 №1521 "Про реалізацію Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку", іншими нормативно-правовими актами.

Згідно з ч. 1 ст. 385 ЦК України власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку (будинках) для забезпечення експлуатації такого будинку (будинків), користування квартирами та нежитловими приміщеннями та управління, утримання і використання спільного майна багатоквартирного будинку (будинків) можуть створювати об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (будинків). Таке об`єднання є юридичною особою, що створюється та діє відповідно до закону та статуту.

Матеріалами справи підтверджено, що власники квартир та нежитлових приміщень багатоквартирних будинків АДРЕСА_1 , АДРЕСА_2 , АДРЕСА_3 , АДРЕСА_4 та будинок АДРЕСА_3 створили Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку " ІНФОРМАЦІЯ_1 ".

Об`єднання відповідача є юридичною особою, що створено та діє відповідно до Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку", чинного законодавства та статуту (п. 2 статуту відповідача).

Питання статутних органів об`єднання врегульовано у ст. 10 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку".

Так, у редакції ст. 10 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" від 19.07.2017 (яка діяла на час затвердження загальними зборами відповідача Положення про його органи управління) визначено, що органами управління об`єднання є загальні збори співвласників, правління, ревізійна комісія об`єднання.

Вищим органом управління об`єднання є загальні збори.

Загальні збори скликаються і проводяться в порядку, передбаченому цим Законом для установчих зборів, правлінням об`єднання або ініціативною групою з не менш як трьох співвласників.

Загальні збори скликаються не рідше одного разу на рік.

Рішення загальних зборів, прийняте відповідно до статуту, є обов`язковим для всіх співвласників.

Рішення загальних зборів оприлюднюється. У передбачених статутом або рішенням загальних зборів випадках воно може бути надане співвласникам під розписку або направлене поштою (рекомендованим листом).

Співвласники мають право знайомитися з рішеннями (протоколами) загальних зборів, затвердженими такими рішеннями документами та робити з них копії.

Рішення загальних зборів може бути оскаржене в судовому порядку.

До виключної компетенції загальних зборів співвласників відноситься:

затвердження статуту об`єднання, внесення змін до нього;

обрання членів правління об`єднання;

питання про використання спільного майна;

затвердження кошторису, балансу об`єднання та річного звіту;

попереднє (до їх укладення) погодження умов договорів, укладених на суму, що перевищує зазначену в статуті об`єднання, договорів, предметом яких є цінні папери, майнові права або спільне майно співвласників чи їх частина;

визначення порядку сплати, переліку та розмірів внесків і платежів співвласників;

прийняття рішення про реконструкцію та ремонт багатоквартирного будинку або про зведення господарських споруд;

визначення розміру матеріального та іншого заохочення голови та членів правління;

визначення обмежень на користування спільним майном;

обрання та відкликання управителя, затвердження та зміна умов договору з управителем, прийняття рішення про передачу функцій з управління спільним майном багатоквартирного будинку повністю або частково асоціації;

прийняття рішень про заснування інших юридичних осіб або участь у товариствах.

За рішенням загальних зборів можуть бути обрані представники від об`єднання, яким зборами надаються відповідні повноваження щодо оперативного вирішення нагальних питань шляхом скликання зборів представників. Статутом визначаються порядок скликання та голосування, перелік питань, які можуть вирішуватися зборами представників.

Збори представників не можуть вирішувати питання, які стосуються майнових прав співвласників, погіршують умови використання майна або умови проживання.

Кожний співвласник (його представник) під час голосування має кількість голосів, пропорційну до частки загальної площі квартири або нежитлового приміщення співвласника у загальній площі всіх квартир та нежитлових приміщень, розташованих у багатоквартирному будинку. Якщо одна особа є власником квартир (квартири) та/або нежитлових приміщень, загальна площа яких становить більш як 50 відсотків загальної площі всіх квартир та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку, кожний співвласник має один голос незалежно від кількості та площі квартир або нежитлових приміщень, що перебувають у його власності.

Статутом об`єднання може бути встановлено інший порядок визначення кількості голосів, що належать кожному співвласнику на загальних зборах.

Рішення про визначення переліку та розмірів внесків і платежів співвласників, порядок управління та користування спільним майном, передачу у користування фізичним та юридичним особам спільного майна, а також про реконструкцію та капітальний ремонт багатоквартирного будинку або зведення господарських споруд вважається прийнятим, якщо за нього проголосувало не менш як дві третини загальної кількості усіх співвласників, а в разі якщо статутом не передбачено прийняття таких рішень, - більшістю голосів. З інших питань рішення вважається прийнятим, якщо за нього проголосувало більше половини загальної кількості співвласників.

Якщо в результаті проведення загальних зборів для прийняття рішення не набрано кількості голосів "за" або "проти", встановленої частиною чотирнадцятою цієї статті, проводиться письмове опитування серед співвласників, які не голосували на загальних зборах. Письмове опитування співвласників проводиться протягом 15 календарних днів з дати проведення загальних зборів. Якщо протягом цього строку необхідну кількість голосів "за" не набрано, рішення вважаються неприйнятими.

Рішення приймається шляхом поіменного голосування. Під час підрахунку голосів враховуються і голоси, подані співвласниками під час проведення загальних зборів, і голоси, подані під час письмового опитування. Рішення оформляється особистим підписом кожного, хто проголосував, із зазначенням результату голосування ("за" чи "проти").

Для керівництва поточною діяльністю об`єднання обирається правління. Правління має право приймати рішення з питань діяльності об`єднання, визначених статутом.

Правління є виконавчим органом об`єднання і підзвітне загальним зборам.

Порядок обрання та відкликання членів правління, їх кількісний склад та строки обрання встановлюються загальними зборами.

До компетенції правління відноситься:

підготовка кошторису, балансу об`єднання та річного звіту;

здійснення контролю за своєчасною сплатою співвласниками внесків і платежів та вжиття заходів щодо стягнення заборгованості згідно з законодавством;

розпорядження коштами об`єднання відповідно до затвердженого загальними зборами об`єднання кошторису;

укладення договорів про виконання робіт, надання послуг та здійснення контролю за їх виконанням;

ведення діловодства, бухгалтерського обліку та звітності про діяльність об`єднання;

скликання та організація проведення загальних зборів співвласників або зборів представників;

призначення письмового опитування співвласників та утворення відповідної комісії для його проведення.

Для здійснення контролю за фінансово-господарською діяльністю правління об`єднання на загальних зборах обирається з числа співвласників ревізійна комісія (ревізор) або приймається рішення про залучення аудитора.

Порядок діяльності ревізійної комісії та її кількісний склад затверджуються загальними зборами.

Відповідно до п. 3 статуту відповідача до виключної компетенції загальних зборів співвласників відноситься, зокрема, обрання членів правління об`єднання.

Отже, п. 3 статуту відповідача кореспондується з положеннями ст. 10 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку".

Як вбачається з матеріалів справи та не оспорюється сторонами члени правління відповідача у кількості 13 (тринадцяти) осіб обрані на загальних зборах співвласників відповідача (протокол №10 від 01.03.2000 та протокол №11 від 15.01.2022) (інформація з протоколу №1/2022 засідання правління відповідача від 31.01.2022, яким, зокрема, позивача було обрано на посаду голови правління відповідача з 08.02.2022).

Суд також акцентує увагу, що статут Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "ЖИТЛОВИЙ КОМПЛЕКС "ЖУКОВСЬКИЙ" (нова редакція), затверджений загальними зборами відповідача (протокол №10 від 01.03.2020).

Суд відзначає, що дійсність статуту сторонами не оскаржувається.

Пунктом 16 статуту відповідача закріплено, що правління зі свого складу обирає, зокрема, голову правління. Аналогічні положення містить і розділ 4 Положення про органи управління.

Оцінюючи вмотивування позовних вимог суд вважає за потрібне акцентувати увагу на різниці між головою правління, який обирається із числа членів правління та управителя, обрання якого належить до виключної компетенції загальних зборів об`єднання.

Так, за визначенням із Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» управитель багатоквартирного будинку (далі - управитель) - фізична особа - підприємець або юридична особа - суб`єкт підприємницької діяльності, яка за договором із співвласниками забезпечує належне утримання та ремонт спільного майна багатоквартирного будинку і прибудинкової території та належні умови проживання і задоволення господарсько-побутових потреб.

Голова правління, на відміну від управителя, є посадовою особою товариства, входить до переліку органів управління об`єднанням та безпосередньо керує поточною діяльністю, в даному випадку, відповідача, який обирається членів правління.

Тобто управитель є суб`єктом підприємницької діяльності, який діє на підставі договору, голова правління є членом правління і обраний із їх числа. Голова правління, на відміну від управителя, повинен мати у власності майно у багатоповерхівці, що створила об`єднання, управитель же діє на договірних засадах.

Суд наголошує, що до виключної компетенції загальних зборів співвласників відноситься обрання та відкликання управителя, а не голови правління.

В даному випадку позивач обіймав посаду голови правління /а не управителя/ і на засіданні правління відповідача, оформленого оскаржуваним протоколом №1/01-23 від 11.01.2023 позивача було, зокрема, звільнено з посади голови правління та обрано з числа членів правлення нового голову, а не управителя.

Суд звертає увагу, що розділом 6 Положення про органи ОСББ «ЖК Жуковський», затвердженого загальними зборами об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Житловий комплекс «ЖУКОВСЬКИЙ» (протокол №8 від 16.09.2017) врегульовано питання відкликання голови правління.

Так, у разі неналежного виконання своїх обов`язків, підтверджених систематичних порушень або виявлення зловживань голова правління може бути достроково відкликаний (п. 6.1 положення про органи управління відповідача).

Пунктом 6.2 положення про органи управління відповідача визначено, що ініціювання дострокового відкликання може бути розпочато за набуття однієї з подій, зокрема, кваліфікована більшість (2/3 членів) членів правління висловили недовіру (або незадоволення) голові правління шляхом підписання акту недовіри (акт про незадовільну роботу), де зазначаються об`єктивні причини, ПІБ, підписи членів правління (оскаржуваний позивачем п. 6.2.2 положення про органи управління відповідача).

З огляду на різну правову природу статусів управителя та голови правління, суд доходить висновку про необґрунтованість заявлених позивачем позовних вимог про визнання нікчемним п. 6.2.2 Положення про органи управління ОСББ «ЖК «Жуковський», затвердженого Протоколом Загальних зборів ОСББ «ЖК «Жуковський» №8 від 16.09.2017.

Суд вважає, що п. 6.2.2 Положення про органи управління ОСББ «ЖК «Жуковський», затвердженого Протоколом Загальних зборів ОСББ «ЖК «Жуковський» №8 від 16.09.2017 відповідає вимогам чинного законодавства та зокрема ст. 10 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку».

Таким чином, позовна вимога про визнання нікчемним п. 6.2.2 Положення про органи управління ОСББ «ЖК «Жуковський», затвердженого Протоколом Загальних зборів ОСББ «ЖК «Жуковський» №8 від 16.09.2017 задоволенню не підлягає.

Оскаржуване позивачем рішення правління відповідача щодо звільнення з 01.02.2023 з посади голови правління ОСББ «ЖИТЛОВИЙ КОМПЛЕКС «ЖУКОВСЬКИЙ» та виключення зі складу правління ОСОБА_1 , оформлене Протоколом №1/01-23 засідання правління ОСББ «ЖИТЛОВИЙ КОМПЛЕКС «ЖУКОВСЬКИЙ» від 11.01.2023 прийняте на підставі Акту про недовіру та дострокове припинення повноважень голови правління відповідача, який підписаний 9 (дев`ятьма) членами правління із 13 (тринадцяти), тобто кваліфікованою більшістю членів правління, які вимагали припинити повноваження та усунути із займаної посади, на той час, голову правління позивача і почати процедуру обрання нового голови правління відповідача.

Надаючи правову оцінку суті долученого до матеріалів справи акту про недовіру та дострокове припинення повноважень голови правління відповідача позивача суд встановив відсутність жодних доказів, які б могли бути надані позивачем з метою спростування позиції дев`яти членів правління, які стверджують, що позивач у неналежному обсязі виконував свої посадові обов`язки та завдав шкоди членам об`єднання відповідача.

Суд зауважує, що правовий висновок юриста відповідача Погрібної О.А. стосовно Акту про недовіру та дострокове припинення повноважень голови правління, який позивач долучив до матеріалів справи, не має для суду обов`язкового характеру, оскільки фактично є правовою оцінкою правовідносин, що належить саме до повноважень суду.

Розглядаючи спір по суті, суд також відзначає, що згідно з частиною першою статті 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Відповідно до статті 16 ЦК України встановлено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: визнання права; визнання правочину недійсним; припинення дії, яка порушує право; відновлення становища, яке існувало до порушення; примусове виконання обов`язку в натурі; зміна правовідношення; припинення правовідношення; відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди; визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках.

Згідно з частиною другою статті 4 ГПК України юридичні особи та фізичні особи-підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням.

З аналізу вказаних правових норм вбачається, що правовою підставою для звернення до господарського суду є захист порушених прав і охоронюваних законом інтересів, відтак захисту підлягає порушене право особи.

Суд також зазначає про те, що хоча права учасника товариства брати участь в управлінні справами товариства, бути обізнаним про скликання загальних зборів, брати участь у загальних зборах та у голосуванні з питань порядку денного, і гарантоване законом, проте обставина неповідомлення учасника господарського товариства про скликання загальних зборів не завжди може бути підставою для визнання недійсними рішень, прийнятих на таких зборах, що підтверджується сталою практикою Верховного Суду, сформованою у корпоративних відносинах у спорах про визнання недійсними рішень загальних зборів учасників господарського товариства.

Верховний Суд у постанові від 01.09.2023 у справі №909/1154/21 зазначив про те, що ця обставина (неповідомлення учасника господарського товариства про скликання загальних зборів) у разі оскарження учасником товариства рішень загальних зборів сама по собі не є самостійною підставою для визнання недійсними рішень загальних зборів господарського товариства. Ця обставина може бути підставою для визнання недійсними рішень загальних зборів у разі, якщо учасник товариства, який звертається до суду з позовом про визнання недійсним рішення загальних зборів, довів не лише факт його неповідомлення, а також довів належними та допустимими доказами, зокрема, але не виключно: існування інших підстав для визнання недійсним рішення загальних зборів.

Судом не встановлено наявності підстав для визнання недійсними оскаржуваних рішень правління, а також наявності порушень прав та / або інтересів позивача як члена правління та його голови, а тому питання повідомлення / неповідомлення позивача про засідання правління не може бути самостійною підставою для визнання недійсними вищевказаних рішень.

Суд також відзначає, що у постанові об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 10.04.2019 у справі №390/34/17 викладений такий висновок щодо застосування норми пункту 6 статті 3 ЦК України:

"Добросовісність (пункт 6 статті 3 ЦК України) - це певний стандарт поведінки, що характеризується чесністю, відкритістю і повагою інтересів іншої сторони договору або відповідного правовідношення. Доктрина venire contra factum proprium (заборони суперечливої поведінки), базується ще на римській максимі - non concedit venire contra factum proprium (ніхто не може діяти всупереч своїй попередній поведінці). В основі доктрини venire contra factum proprium знаходиться принцип добросовісності. Поведінкою, яка суперечить добросовісності та чесній діловій практиці, є, зокрема, поведінка, що не відповідає попереднім заявам або поведінці сторони, за умови, що інша сторона, яка діє собі на шкоду, розумно покладається на них".

Водночас у постанові Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 10.02.2021 у справі №754/5841/17 сформульовано такий висновок:

"Приватно-правовий інструментарій не повинен використовуватися учасниками цивільного обороту для уникнення сплати боргу (коштів, збитків, шкоди) або виконання судового рішення про стягнення боргу (коштів, збитків, шкоди), що набрало законної сили. Про зловживання правом і використання приватно-правового інструментарію всупереч його призначенню проявляється в тому, що: особа (особи) "використовувала/використовували право на зло".

Про заборону суперечливої поведінки (принцип venire contra factum proprium) Верховний суд вкотре нагадав у постановах від 12.12.2022 у справі №126/2200/20 від 14.12.2022 КЦС та від 25.01.2023 у справі №760/34680/19.

Суд зауважує, що на засіданні членів правління 31.01.2022, серед яких був позивач, поставали питання аналогічні тим, що були предметом розгляду засідання членів правління 11.01.2023, на якому були прийняті оскаржувані саме позивачем рішення, оформлені протоколом №1/01-23.

Так, 31.01.2022 члени правління, серед яких був позивач, вирішували питання звільнення голови правління відповідача та обрання головою правління відповідача саме позивача з 08.02.2022.

Саме позивач на засіданні членів правління 31.01.2022 голосував «за» звільнення попереднього голови правління та за власне обрання головою правління.

Засідання членів правління, яке відбулося 31.01.2022 було оформлено протоколом №1/2022 і не оскаржувалося позивачем, а навпаки на його підставі сам позивач видав наказ №84-К від 09.02.2022 про те, що він /позивач/ приступає до виконання обов`язків членів голови правління відповідача з 10.02.2022.

Оцінюючи дії позивача в частині, зокрема, проведення засідання членів правління 31.01.2022 на якому він /позивач/ був обраний секретарем і за результатами якого звільнено попереднього голову правління та обрано головою правління позивача, суд вбачає суперечливу поведінку позивача щодо відношення до засідання членів правління проведеного за його участі 31.01.2022 /на якому позивача було обрано головою правління/ та щодо засідання членів правління проведеного 11.01.2023 /на якому позивача було звільнено з посади голови правління та обрано нового голову правління відповідача/, яка є забороненою і свідчить про безпідставність заявлених позовних вимог.

Між тим, судом визнано п. 6.2.2 положення про органи управління відповідача таким, що відповідає вимогам чинного законодавства, зокрема ст. 10 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», а тому, керуючись його змістом, суд доходить висновку, що позивача звільнено з посади голови правління та обрано нового голову правління у відповідності до вимог чинного законодавства, а отже підстав для задоволення позовних вимог про визнання протиправним та недійсним рішення засідання правління ОСББ «ЖИТЛОВИЙ КОМПЛЕКС «ЖУКОВСЬКИЙ» щодо звільнення з 01.02.2023 з посади голови правління ОСББ «ЖИТЛОВИЙ КОМПЛЕКС «ЖУКОВСЬКИЙ» та виключення зі складу правління ОСОБА_1 , оформленого Протоколом №1/01-23 засідання правління ОСББ «ЖИТЛОВИЙ КОМПЛЕКС «ЖУКОВСЬКИЙ» від 11.01.2023, посвідченого Приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Арсеньєвою А.А. (номери в реєстрі 140,141) та про визнання протиправним та недійсним рішення засідання правління ОСББ «ЖК «ЖУКОВСЬКИЙ» щодо призначення на посаду голови правління ОСББ «ЖК «ЖУКОВСЬКИЙ» ОСОБА_2 з 02.02.2023, оформленого Протоколом №1/01-23 засідання правління ОСББ «ЖИТЛОВИЙ КОМПЛЕКС «ЖУКОВСЬКИЙ» від 11.01.2023, посвідченого Приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Арсеньєвою А.А. (номери в реєстрі 140,141), не вбачається і такі позовні вимоги задоволенню не підлягають.

Оскільки підстав для визнання протиправним та недійсним рішення засідання правління ОСББ «ЖК «ЖУКОВСЬКИЙ», оформленим Протоколом №1/01-23 від 11.01.2023 не вбачається, а позовна вимога про скасування реєстраційної дії №008076557 від 03.02.2023, здійсненої на підставі оскаржуваного позивачем протоколу, є похідною, то підстави для задоволення вказаної вимоги також відсутні.

З огляду на чинність та відповідність закону рішення засідання правління ОСББ «ЖК «ЖУКОВСЬКИЙ», оформленого Протоколом №1/01-23 від 11.01.2023, підстав для поновлення позивача на посаді голови правління ОСББ «ЖИТЛОВИЙ КОМПЛЕКС «ЖУКОВСЬКИЙ» та стягнення з відповідача на користь позивача середньомісячної заробітної плати за час вимушеного прогулу з моменту звільнення, тобто з 01.02.2023 та до моменту прийняття рішення (20.000,00 грн щомісячно, в тому числі 120.000,00 грн за 6 місяців вимушеного прогулу до моменту звернення до суду) не вбачається.

За змістом частини першої статті 261 ЦК України позовна давність застосовується лише за наявності порушення права особи.

Отже, перш ніж застосовувати позовну давність, господарський суд повинен з`ясувати та зазначити в судовому рішенні, чи порушене право або охоронюваний законом інтерес позивача, за захистом якого той звернувся до суду. У разі коли такі право чи інтерес не порушені, суд відмовляє в позові з підстав його необґрунтованості. І лише якщо буде встановлено, що право або охоронюваний законом інтерес особи дійсно порушені, але позовна давність спливла і про це зроблено заяву іншою стороною у справі, суд відмовляє в позові у зв`язку зі спливом позовної давності - за відсутності наведених позивачем поважних причин її пропущення.

Оскільки у задоволенні позову було відмовлено з підстав його необґрунтованості, позовна давність не застосовується, про що прямо вказано у ч. 1 ст. 261 ЦК України.

Таким чином, дослідивши фактичні обставини справи та надані до її матеріалів докази, суд доходить висновку, що позовні вимоги є такими, що задоволенню не підлягають з підстав їх необґрунтованості.

Судові витрати

Згідно зі ст. 129 ГПК України витрати зі сплаті судового збору за подання позовної заяви покладаються на позивача.

Суд встановив, що 18.08.2023 між відповідачем (далі відповідач, замовник) та адвокатським об`єднанням «Погрібної Ольги та Патики Андрія» (далі - виконавець) був укладений договір №01/23 про надання професійної правничої допомоги (далі - договір), відповідно до п. 1.1 умов якого сторони узгодили, що під професійною правничою допомогою розуміється представництво/захист замовника в судових, правоохоронних та інших органах.

Вартість послуг (гонорар) у господарській справі №904/4115/23 становить 10.000,00 грн (п. 3.1 договору).

Цей договір, відповідно до п. 4.1, набуває чинності з дня його підписання і діє до 31.12.2023.

Позивач заперечував проти задоволення вимог відповідача про покладення на позивача витрат відповідача на оплату професійної правової допомоги та просив суд зменшити заявлені відповідачем до стягнення з позивача витрати на оплату професійної правової допомоги до двох тисяч гривень, з огляду на складність справи та участь захисника відповідача у справі.

Оцінюючи вимоги відповідача про стягнення з позивача витрат на оплату послуг професійної правової допомоги, суд дійшов таких висновків.

Учасники справи мають право користуватися правничою допомогою. Представництво у суді як вид правничої допомоги здійснюється виключно адвокатом (професійна правнича допомога), крім випадків, встановлених законом (стаття 16 ГПК України).

Однією з основних засад (принципів) господарського судочинства є відшкодування судових витрат сторони, на користь якої ухвалене судове рішення (п. 12 ч. 3 ст. 2 ГПК України).

Відповідно до статті 126 ГПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

За результатами розгляду справи витрати на професійну правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами.

Відповідно до ч. 4 ст. 129 ГПК України інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються:

1) у разі задоволення позову - на відповідача;

2) у разі відмови в позові - на позивача;

3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

З урахуванням того, що рішення відбулось на користь відповідача, а позивач обґрунтованість заявлених ним позовних вимог не довів, витрати у справі в даному випадку підлягають покладенню на позивача.

За приписами частини 8 статті 129 ГПК України, розмір судових витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду, за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. У разі неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду.

При цьому суд враховує висновки Великої Палати Верховного Суду, наведені у постанові від 12.05.2020 у справі №904/4507/20, відповідно до яких Велика Палата Верховного Суду вже вказувала на те, що при визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін (пункт 21 додаткової постанови Великої Палати Верховного Суду від 19 лютого 2020 року у справі № 755/9215/15-ц).

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ), присуджуючи судові витрати на підставі статті 41 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, застосовує аналогічний підхід та вказує, що заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, якщо вони були фактичними і неминучими, а їхній розмір - обґрунтованим (див. mutatis рішення ЄСПЛ у справі East/West проти України від 23 січня 2014 року (East/West., заява № 19336/04, § 268)).

У рішенні (щодо справедливої сатисфакції) від 19.10.2000 у справі Іатрідіс проти Греції (Iatridis v. Greece, заява № 31107/96) ЄСПЛ вирішував питання обов`язковості для цього суду угоди, укладеної заявником зі своїм адвокатом стосовно плати за надані послуги, що співставна з гонораром успіху. ЄСПЛ указав, що йдеться про договір, відповідно до якого клієнт погоджується сплатити адвокату як гонорар відповідний відсоток суми, якщо така буде присуджена клієнту судом. Такі угоди, якщо вони є юридично дійсними, можуть підтверджувати, що у заявника дійсно виник обов`язок заплатити відповідну суму гонорару своєму адвокатові. Однак, угоди такого роду, зважаючи на зобов`язання, що виникли лише між адвокатом і клієнтом, не можуть зобов`язувати суд, який має оцінювати судові та інші витрати не лише через те, що вони дійсно понесені, але й ураховуючи також те, чи були вони розумними (§ 55).

Приймаючи рішення щодо розподілу судових витрат на професійну правничу допомогу, суд враховує позицію Об`єднаної палати Верховного Суду у складі суддів Касаційного господарського суду, наведену у постанові від 03.10.2019 у справі №922/445/19 та позицію Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду у постанові від 12.01.2023 у cправі №908/2702/21, відповідно до яких під час вирішення питання про розподіл витрат на професійну правничу допомогу суд може з власної ініціативи застосовувати критерії, що визначені у частинах п`ятій-сьомій статті 129 ГПК України і не розподіляти такі витрати повністю або частково та покласти їх на сторону, на користь якої ухвалено рішення.

Клопотання позивача про зменшення заявлених з нього витрат відповідача на оплату професійної правової допомоги до двох тисяч гривень суд визнає таким, що задоволенню не підлягає, оскільки відповідач визначив заявлений до стягнення з позивача розмір витрат на оплату професійної правової допомоги адекватним обсягу наданих послуг та складності справи.

Зрештою суд взяв до уваги і те, що судове провадження у справі №904/4115/23 ініційовано саме позивачем, позовні вимоги у якому визнані безпідставними та необґрунтованими, зокрема, з огляду і на обґрунтовані заперечення відповідача, які були викладені у відзиві та запереченнях.

Відтак, з огляду на специфіку, складність справи, результат її вирішення, обсяг, вид та зміст наданих послуг, суд, керуючись принципами справедливості, пропорційності та верховенства права, з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини та Верховного Суду, дійшов висновку, що розмір витрат на професійну правничу допомогу у справі №904/4115/23 є адекватним як обсягу наданих послуг, так і складності справи, а тому такі витрати відповідача на професійну правову допомогу покладаються на позивача у заявленому розмірі /10.000,00 грн/.

Керуючись ст.ст. 73 - 79, 86, 129, 233, 238, 240, 241 ГПК України, суд

В И Р І Ш И В:

У задоволенні позовних вимог відмовити.

Судові витрати покласти на позивача.

Стягнути з ОСОБА_1 ( АДРЕСА_5 ; код РНОКПП НОМЕР_1 ) на користь Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "ЖИТЛОВИЙ КОМПЛЕКС "ЖУКОВСЬКИЙ" (49000, Дніпропетровська область, місто Дніпро, вулиця Левка Лук`яненка, будинок 18; ідентифікаційний код 40442950) 10.000,00 грн (десять тисяч грн 00 к.) витрат на професійну правничу допомогу.

Видати наказ після набрання рішенням законної сили.

Рішення суду може бути оскаржене протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подання апеляційної скарги до Центрального апеляційного господарського суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне рішення складено 16.10.2023.

Суддя С.А. Дупляк