ЦЕНТРАЛЬНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
У Х В А Л А

17.10.2023 м.Дніпро Справа № 908/869/23

Центральний апеляційний господарський суд у складі головуючого судді:

Іванова О.Г. (доповідач),

перевіривши матеріали апеляційної скарги Державної податкової служби України м.Київ в особі відокремленого підрозділу Головне управління ДПС у Запорізької області м.Запоріжжя на ухвалу Господарського суду Запорізької області від 05.09.2023 (суддя Сушко Л.М., повний текст якої підписаний 05.09.2023) у справі № 908/869/23

Кредитори 1. Приватне підприємство Рурал Інформ м. Київ

2. Головне управління ДПС у Запорізькій області м. Запоріжжя;

Банкрут Товариство з обмеженою відповідальністю Центр Корпорейт м. Запоріжжя;

Ліквідатор Клименко Олександр Юрійович м. Запоріжжя

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Господарського суду Запорізької області від 05.09.2023 у справі №908/869/23 клопотання Головного управління ДПС у Запорізькій області (вх.№18653/08-08/23 від 31.08.2023) з проханням зобов`язати ліквідатора провести аналіз фінансового становища боржника залишено без задоволення.

Не погодившись із зазначеною ухвалою, до Центрального апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою звернулась Державна податкова служба України м. Київ в особі відокремленого підрозділу Головне управління ДПС у Запорізької області м. Запоріжжя, якій просить скасувати оскаржувану ухвалу в повному обсязі та направити матеріали справи до суду першої інстанції для подальшого розгляду.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 25.09.2023 для розгляду справи визначена колегія суддів у складі: головуючого судді Іванова О.Г. (доповідач), судді Парусніков Ю.Б., Верхогляд Т.А.

З огляду на відсутність в суді апеляційної інстанції матеріалів справи на час надходження скарги, ухвалою суду від 27.09.2023 здійснено запит матеріалів справи №908/869/23 із Господарського суду Запорізької області та відкладено вирішення питання про рух апеляційної скарги до надходження матеріалів справи до суду апеляційної інстанції.

12.10.2023 матеріали справи №908/869/23 надійшли до суду апеляційної інстанції.

Вирішуючи питання про відповідність апеляційної скарги нормам чинного законодавства, суд вирішив, що скаргу слід залишити без руху, враховуючи наступне.

Відповідно до п.2 ч.3 ст.258 Господарського процесуального кодексу України до апеляційної скарги додаються докази сплати судового збору .

Згідно з ч.1, п.5 ч.2 ст.4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду. За подання до господарського суду апеляційної скарги на ухвалу суду ставка судового збору складає 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідне положення стосується подання апеляційних скарг на будь-які ухвали господарського суду незалежно від того, чи передбачено справляння судового збору за подання тих заяв, за результатами розгляду яких виносяться відповідні ухвали.

З 01.01.2023 прожитковий мінімум для працездатних осіб складає 2684, 00грн.

Апелянтом судовий збір сплачений не був, відповідних доказів апеляційна скарга не містить, як і відсутні посилання на наявність таких доказів у додатку до апеляційної скарги.

Також слід зауважити, що відповідно до пункту 3 частини 3 цієї статті передбачено, до апеляційної скарги додаються докази надсилання копії скарги іншій стороні у справі.

Статтею 259 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що особа, яка подає апеляційну скаргу, надсилає іншим учасникам справи копію цієї скарги і доданих до неї документів, які у них відсутні, листом з описом вкладення.

Водночас, відповідно до приписів частини 3 статті 13 Закону України "Про поштовий зв`язок", підпункту 27 пункту 2 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 №270, опис вкладення у цінний лист не може бути належним доказом надіслання відповідних документів, оскільки підтвердженням надання послуг поштового зв`язку може бути квитанція або касовий чек, в якому зазначено найменування оператора та об`єкта поштового зв`язку, які надають послуги, дата та вид послуги, її вартість.

Отже, враховуючи наведені положення законодавства, належними доказами відправлення стороні кореспонденції вважаються фіскальний чек, в якому зазначено найменування оператора та об`єкту поштового зв`язку, які надають послуги, дата та вид послуги, її вартість, а також опис вкладення у цінний лист, яким підтверджується перелік документів, що були відправлені.

За положеннями ч.ч. 5-8 ст. 42 ГПК України, документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Якщо цим Кодексом передбачено обов`язок учасника справи надсилати копії документів іншим учасникам справи, такі документи можуть направлятися вказаним особам з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в електронній формі, крім випадків, коли інший учасник не має офіційної електронної адреси.

Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним підписом учасника справи (його представника).

Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

Згідно з ч.6 ст.6 ГПК України адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, державні органи, органи місцевого самоврядування, суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки та особи, які провадять клірингову діяльність у значенні, наведеному в Законі України "Про ринки капіталу та організовані товарні ринки", реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в добровільному порядку.

Відповідно до частини 8 статті 6 ГПК України реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі. Особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, можуть подати процесуальні, інші документи, вчинити інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронний цифровий підпис", якщо інше не передбачено цим Кодексом. Особливості використання електронного цифрового підпису в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі визначаються Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Суд апеляційної інстанції звертає увагу, що з 18.10.2023 вступає в дію Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами» від 29.06.2023 №3200-ІХ, відповідно до якого:

- обов`язковій реєстрації електронного кабінету в системі ЄСІТС, крім осіб, наведених у ч.6 ст.6 ГПК України, підлягають в тому числі, всі інші юридичні особи (у господарському процесі);

- зазнають змін порядок оформлення документів, зокрема, у апеляційній скарзі, письмових заявах/клопотаннях має бути обов`язково зазначено про наявність або відсутність у особи електронного кабінету;

- настають процесуальні наслідки при зверненні до суду, в разі відсутності реєстрації електронного кабінету у осіб, які мають його зареєструвати, у вигляді: залишення без руху (позовної заяви, апеляційної/касаційної скарги; заяв про: перегляд за нововиявленими або виключними обставинами, скасування рішення третейського суду, видачу наказу на примусове виконання рішення третейського суду, відновлення втраченого судового провадження); повернення (заяв про: забезпечення доказів/позову, скасування судового наказу), повернення без розгляду (письмових заяв, клопотань, заперечень), не врахування судом (розгляд за наявними матеріалами) відзивів та пояснень третіх осіб, відмови у видачі судового наказу.

Слід наголосити, що попри те, що апелянт має офіційно зареєстрований електронний кабінет скаргу ним подано у паперовій формі. При цьому, до скарги апелянтом доказів направлення скарги учасникам процесу (ініціюючому кредитору, боржнику, ліквідатору) листом з описом вкладення не надано, що є самостійною підставою для залишення апеляційної скарги без руху.

Частиною 2 ст.260 Господарського процесуального кодексу України регламентовано, що до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 258 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу.

За приписами ч. 1 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити) (ч. 2 ст. 174 ГПК України).

Зважаючи на викладене, апелянту надається право протягом встановленого судом строку усунути недоліки апеляційної скарги та подати докази сплати судового збору в сумі 2684,00 грн., а також докази направлення скарги учасникам процесу листом з описом вкладення.

У разі, якщо апелянт не усуне недоліки апеляційної скарги в строк установлений судом, заява (скарга) вважається неподаною та повертається скаржнику (ч. 4 ст. 174, ч.ч.6, 8 ст. 260 Господарського процесуального кодексу України).

Керуючись ст. ст.174, 234-235, 258, 259, 260 Господарського процесуального кодексу України, суд, -

УХВАЛИВ:

1. Апеляційну скаргу Державної податкової служби України м.Київ в особі відокремленого підрозділу Головне управління ДПС у Запорізької області м.Запоріжжя на ухвалу Господарського суду Запорізької області від 05.09.2023 у справі №908/869/23 залишити без руху.

2. Апелянту протягом 10 днів з дня отримання ухвали усунути вказані недоліки апеляційної скарги, а саме:

- подати докази сплати судового збору у сумі 2684,00 грн.;

- подати належні докази направлення апеляційної скарги учасникам процесу (ТОВ «Рура Інформ», ТОВ «Центр корпорейт», ліквідатору Клименко О.Ю.) листом з описом вкладення.

3. У разі не усунення недоліків у зазначений судом строк настають наслідки, передбачені ч.4 ст. 174, ч.8 ст. 260, ст.261 Господарського процесуального кодексу України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Інформацію по справі учасники справи можуть отримати на сторінці Центрального апеляційного господарського суду на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою https://court.gov.ua/fair/sud4876/ або переглянути процесуальні документи по справі на сайті Єдиного державного реєстру судових рішень за посиланням http://www.reyestr.court.gov.ua/

Головуючий суддя О.Г. Іванов