ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД РІВНЕНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"18" жовтня 2023 р. м. Рівне Справа № 918/702/23

Господарський суд Рівненської області у складі головуючої судді Бережнюк В.В., розглянувши матеріали справи

за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Степана Бандери - 44"

до відповідача Рівненської міської ради

про стягнення боргу 213 681,60 грн.

Секретар судового засідання Лиманський А.Ю.

Представники

від позивача Шаблій В.І.

від відповідача Чепиль М.І.

Суть спору.

Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Степана Бандери - 44" звернулося до Господарського суду Рівненської області з позовом до відповідача Рівненської міської ради про стягнення боргу 213 681,60 грн. по сплаті внесків на утримання будинку та прибудинкової території.

Стислий виклад позиції позивача, заперечень відповідача.

Позовні вимоги мотивовані тим, що територіальній громаді міста Рівного належить нерухоме майно, а саме нежитлові приміщення підвального та І поверхів площею 1114,1 кв.м. за адресою: м.Рівне, вул.Степана Бандери, буд.44. 372,5 кв.м. з вказаних приміщень відповідач здав в оренду позивачу згідно Договору оренди нежитлових приміщень №2103 від 08 лютого 2017 року на строк до 08 лютого 2066 року. 72,8 кв.м. відповідач відчужив фізичній особі ОСОБА_1 згідно договору купівлі-продажу від 18 жовтня 2016 року. Частина площі вказаних приміщень, які залишилися у користуванні відповідача становить 668,8 кв.м.

Згідно з ч.2 ст. 12 Закону України "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку" витрати на управління багатоквартирним будинком розподіляються між співвласниками пропорційно до їхніх часток співвласника, якщо рішенням зборів співвласників або законодавством не передбачено іншого порядку розподілу витрат.

Відповідач покладені на нього законом та статутом ОСББ "Степана Бандери - 44" обов`язки не виконав, внески в розмірі, який визначений загальними зборами членів ОСББ не сплатив, чим в свою чергу порушив права інших членів ОСББ, власників житлових та нежитлових приміщень, які несуть витрати по утриманню будинку та прибудинкової території в належному стані. Розмір заборгованості відповідача перед позивачем становить 213 681,60 грн. за період з 01 липня 2017 року по 31 травня 2023 року з розрахунку: 668,8 кв.м. помножити на 4,50 грн. за кв.м. помножити на 71 місяць = 213 681,60 грн.

У зв`язку з цим позивач звернувся до суду з позовом про стягнення з Рівненської міської ради, на користь Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку Степана Бандери - 44, що знаходиться за адресою: м. Рівне, вул. Степана Бандери, 44, заборгованості з внеску у розмірі 213 681,60 грн.

07 серпня 2023 року відповідач подав відзив на позовну заяву. Серед іншого вказує, що нежитлові приміщення площею 72,8 кв.м. було відчужено за договором купівлі- продажу від 18.10.2016, укладеного між Управлінням комунальною власністю та Богатирчуком П. В.Нежитлові приміщення площею 173,3 кв.м. перебувають в оренді Публічного акціонерного товариства "Укртелеком" відповідно до договору оренди нежитлового приміщення від 16.10.2006 № 1724 (зі змінами, внесеними додатковими договорами від 27.11.2006, від 02.04.2007, від 28.11.2008, від 20.03.2009, від 22.10.2009, від 04.08.2011, від 01.11.2011, від 17.10.2013, від 19.11.2014, від 17.07.2015, від 30.12.2016, від 29.09.2017, від 31.01.2020), укладеного між Управлінням комунальною власністю виконавчого комітету Рівненської міської ради (орендодавець) та ПАТ "Укртелеком" (орендар). При цьому, площа оренди, що була передана ПАТ "Укртелеком" попередньо складала 667,6 кв.м. (з 16.10.2006 по 31.01.2020). Лише додатковим договором до договору оренди нежитлових приміщень від 31.01.2020, укладеним між Управлінням комунальною власністю ВК РМР та ПАТ "Укртелеком", площа оренди становить - 173,3 кв.м.

Нежитлові приміщення площею 493,3 кв.м. відповідно до розпорядження міського голови від 09.11.2020 № 965-р "Про безоплатну передачу нежитлового приміщення" передано від Управління комунальною власністю виконавчого комітету Рівненської міської ради Виконавчому комітету Рівненської міської ради, що підтверджується актом приймання-передачі основних засобів від 09.11.2020. Пізніше ці нежитлові приміщення площею 493,3 кв.м. відповідно до розпорядження міського голови від 23.07.2021 № 866-р "Про безоплатну передачу нежитлового приміщення" передані від виконавчого комітету Рівненської міської ради Департаменту муніципальної варти Рівненської міської ради, що підтверджується актом приймання-передачі основних засобів від 26.07.2021.

Згідно частини 4 статті 12 Закону України "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку" зобов`язання із здійснення витрат на управління багатоквартирним будинком у разі здачі в найм (оренду) квартир та/або нежитлових приміщень державної або комунальної власності несуть наймачі (орендарі) таких квартир та/або приміщень.

Отже, особою, відповідальною за зобов`язаннями із здійснення відшкодування вартості понесених витрат по сплаті за надані послуги до нежилого приміщення є Публічне акціонерне товариство "Укртелеком", як їх орендар, відповідно до договору оренди нежитлового приміщення від 16.10.2006 (зі змінами). Відповідно до договору оренди, площа орендованих ПАТ "Укртелеком" нежитлових приміщень за адресою: м. Рівне, вул. Степана Бандери, 44, складала: з 16.10.2006 по 31.01.2020 - 667,6 м2; з 31.01.2006 по сьогоднішній день - 173,3 м2.

Також Рівненська міська рада додатково, у відповідності до положень статті 267 Цивільного кодексу України, просить суд застосувати позовну давність.

Відповідач просить в позові відмовити.

16 серпня 2023 року від ОСББ "Степана Бандери - 44" надійшла відповідь на відзив. Вказує, що , стаття 12 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" визначає, що управління багатоквартирним будинком здійснює об`єднання через свої органи управління. За рішенням загальних зборів функції з управління багатоквартирним будинком можуть бути передані (всі або частково) управителю або асоціації (тобто відсилає до Закону України "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку"). Об`єднання самостійно визначає порядок управління багатоквартирним будинком та може змінити його у порядку, встановленому цим Законом та статутом об єднання. В свою чергу стаття 15 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" визначає, що саме співвласник, а не орендар, зобов`язаний своєчасно і в повному обсязі сплачувати належні внески і платежі.

Позивач посилається на постанову Верховного Суду від 02.09.2020 у справі № 906/884/19, де викладена позиція Верховного Суду у подібних правовідносинах. Зокрема, у п. 16 Постанови Верховний Суд вказав на те, що рішення загальних зборів ОСББ, у тому числі про визначення переліку та розміру витрат на управління багатоквартирним будинком, є обов`язковими для міської ради як власника нежитлових приміщень, який в силу прямої норми закону несе тягар утримання належного йому майна та зобов`язаний виконувати прийняті відповідно до статуту рішення ОСББ. При цьому у разі відмови співвласника сплачувати встановлені внески і платежі об`єднання має право звернутися до суду (частина 6 статті 13 Закону, частина 1 статті 17 № 2866-ПІ). У п.18 Верховний Суд констатував, що визначаючи зобов`язання орендарів зі здійснення витрат на управління багатоквартирним будинком, чинне законодавство не передбачає механізму реалізації такого зобов`язання, у тому числі механізму захисту прав об`єднання співвласників, зокрема не встановлює для ОСББ права примусового стягнення відповідних коштів з орендарів у судовому порядку, передбачаючи таке право лише щодо співвласників майна (частина 6 статті 13, Закону № 2866-ІІІ).За таких обставин Верховний Суд визнав обґрунтованими доводи касаційної скарги про те, що, з урахуванням приписів статті 511 Цивільного кодексу України, прийняті відповідно до статуту рішення ОСББ є обов`язковими тільки для співвласників майна багатоквартирного будинку, та самі по собі не встановлюють жодних зобов`язань для осіб, які не є власниками приміщень в такому будинку, у тому числі для орендарів нерухомого майна. У пункті 20 Постанови Верховний Суд вказав, що виходячи із загальних підстав виникнення цивільних прав і обов`язків (стаття 11 Цивільного кодексу України), відповідні правовідносини щодо сплати орендарем витрат на управління будинком мають бути врегульовані або шляхом укладення окремого договору між орендарем та ОСББ, або шляхом встановлення обов`язку орендаря з відшкодування відповідних витрат власнику приміщення (орендодавцю) безпосередньо в умовах договору оренди нерухомого майна. Тобто обов`язок орендаря зі сплати (відшкодування) внесків на утримання будинку та прибудинкової території у розмірі, встановленому рішенням ОСББ, виникає тільки у разі передбачення такого обов`язку в умовах укладеного ним правочину (договору) з власником майна або з об`єднанням співвласників багатоквартирного будинку.

Відповідач посилається на те, що у пункті 3.1 додаткового договору оренди нежитлового приміщення від 21.05.2021 чітко зазачено про те, що до складу орендної плати не входять витрати на утримання орендованого майна (комунальних послуг, послуг з управління об єктом нерухомості, витрат на утримання прибудинкової території на місць загального користування, вартість послуг з ремонту і технічного обслуговування інженерного обладнання та внутрішньо будинкових мереж, ремонту будівлі, у тому числі: покрівлі, фасаду, вивіз сміття того). Орендар несе ці витрати на основі окремих договорів, укладених безпосередньо з постачальниками таких послуг та об`єднаннями співвласників багатоквартирного будинку.

Вказаний пункт не встановлює обов`язок ПАТ "Укртелеком" зі сплати (відшкодування) внесків на утримання будинку та прибудинкової території у розмірі, встановленому рішенням позивача, а лише визначає, що такі витрати не входять до складу орендної плати та роз`яснює, що такі витрати несуться на підставі договору укладеного із ОСББ. Такий договір ПАТ "Укртелеком" з позивачем не укладав.

Щодо прохання відповідача додатково, у відповідності до положень статті 267 Цивільного кодексу України, застосувати наслідки спливу позовної давності, встановленні кодексом із посиланням на п.12 розділу "Прикінцеві і перехідні положення" ЦКУ щодо продовження вказаного строку у зв`язку із дією карантину, встановленого відповідно до Постанови КМУ від 11.03.2020 "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби СОVID-19, спричиненої корона вірусом SARS-CoV-2" є безпідставним через закінчення дії карантину на час звернення позивача до суду із вказаним позовом (карантин закінчився 30.06.2023 відповідно до Постанови КМУ від 25.04.2023 № 383). Відповідно до пункту 19 розділу "Прикінцеві та перехідні положення" Цивільного кодексу України у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану строки, визначені статтями 257-259, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 Цивільного кодексу України, продовжуються на строк його дії.

Тому позивач просить задоволити позовні вимоги повністю.

Прийняті у справі судові рішення та інші процесуальні дії.

Ухвалою від 17.07.2023 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження. Справу призначено до слухання в засіданні на 08 серпня 2023 р. на 11:30 год.

07 серпня 2023 року від Рівненської міської ради надійшов відзив на позов.

07 серпня 2023 року від Рівненської міської ради надійшло клопотання про розгляд справи за правилами загального позовного провадження. Свою позицію обгрунтовує тим, що дана справа становить значний інтерес, та вважає, що такий спір не є малозначимим та не може розглядатися у порядку спрощеного позовного провадження, має значну кількість доказів.

08 серпня 2023 року від представника Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Степана Бандери - 44" надійшло клопотання про відкладення розгляду справи на іншу дату для надання можливості підготувати відповідь на відзив.

Ухвалою від 08.08.2023 постановлено розгляд справи №918/702/23 здійснювати за правилами загального позовного провадження. Замінено засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням. Підготовче засідання відкладено на 22 серпня 2023 р. на 11:30 год.

16 серпня 2023 року від Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Степана Бандери - 44" надійшла відповідь на відзив.

У судовому засіданні 22.08.2023 оголошено перерву до 20 вересня 2023 року на 11:30 год.

Ухвалою від 20.09.2023 закрито підготовче провадження. Призначено справу до судового розгляду по суті на 11 жовтня 2023 р. на 13:30 год.

Ухвалою від 11.10.2023 розгляд справи відкладено на 18.10.2023 на 09:20 год.

Представник позивача 18.10.2023 під час розгляду спору позовні вимоги підтримав в повному обсязі. Просив позов задовольнити та покласти на відповідача судові витрати.

Представник відповідача позов не визнав, просив суд відмовити у його задоволенні та застосувати строки позовної давності.

Суд дослідив докази, які містяться у справі.

Заслухано представників сторін у судових дебатах.

Після виходу з нарадчої кімнати суд оголосив вступну та резолютивну частини рішення.

Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини.

Відповідно до свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 01.09.2008 за територіальною громадою міста Рівного в особі Рівненської міської ради було оформлено право власності на нежитлові приміщення підвального та 1 поверхів площею 1114,1 кв.м. за адресою: м. Рівне, вул. Степана Бандери, 44 (арк.с. 51-52). Підтверджується інформаційною довідкою №333994103 з державного реєстру речових прав. Підставою оформлення пава власності було рішення виконавчого комітету Рівненської міської ради від 20.09.2005 № 253.

09 червня 2016 року рішенням загальних зборів співвласників багатоквартирного будинку, що знаходиться за адресою: м. Рівне, вул. Степана Бандери, 44, було створено Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку під назвою ОСББ "Степана Бандери - 44", що підтверджується протоколом №1 від 09 червня 2016 року (арк.с. 6-7).

Протоколом № 1 загальних зборів співвласників від 09 червня 2016 року було затверджено статут, а також обрано головою об`єднання ОСОБА_2 .

На підставі протоколу загальних зборів №4 від 14 червня 2017 року позивачем було встановлено щомісячний обов`язковий внесок на утримання будинку та прибудинкової території у розмірі 4,50 гривень за один метр квадратний для власників нежитлових приміщень. Відповідач повідомлений про проведення вказаних зборів листом від 29 травня 2017 року за вихідним № 19 (арк.с. 22-25).

Відповідно до Розділу IV, п.2 Статуту позивача (арк.с. 9-17) передбачено: сплата встановлених загальними зборами об`єднання внесків і платежів, у тому числі відрахувань до ремонтного, резервного фондів у розмірах і в строки, що встановлені загальними зборами об`єднання, є обов`язковою для всіх співвласників; частка співвласника у загальному обсязі внесків і платежів на утримання, реконструкцію, реставрацію, проведення поточного і капітального ремонтів, технічного переоснащення спільного майна встановлюється пропорційно до загальної площі квартири (квартир) та/або нежитлових приміщень, що перебувають у його власності; порядок сплати, перелік та розміри внесків і платежів співвласників, у тому числі відрахувань до резервного, ремонтного фондів, встановлюються загальними зборами об`єднання відповідно до законодавства та Статуту.

08.02.2017 року Управлінням комунальною власністю виконавчого комітету Рівненської міської ради, як орендодавцем було передано в оренду Об`єднанню співвласників багатоквартирного будинку "Степана Бандери-44" в строкове платне користування нежитлові примішення загальною площею 372,5 кв.м. на 49 років до 08 лютого 2066 року із розміром річної орендної плати - 1 гривня (арк.с. 73-75).

Нежитлові приміщення площею 72,8 кв.м. було відчужено за договором купівлі- продажу від 18.10.2016, укладеного між Управлінням комунальною власністю та Богатирчуком П.В.

Нежитлові приміщення площею 173,3 кв.м. перебувають в оренді Публічного акціонерного товариства "Укртелеком" відповідно до договору оренди нежитлового приміщення від 16.10.2006 № 1724 (зі змінами, внесеними додатковими договорами від 27.11.2006, від 02.04.2007, від 28.11.2008, від 20.03.2009, від 22.10.2009, від 04.08.2011, від 01.11.2011, від 17.10.2013, від 19.11.2014, від 17.07.2015, від 30.12.2016, від 29.09.2017, від 31.01.2020), укладеного між Управлінням комунальною власністю виконавчого комітету Рівненської міської ради (орендодавець) та ПАТ "Укртелеком" (орендар) (арк.с. 53-72).

Площа оренди, що була передана ПАТ "Укртелеком" попередньо складала 667,6 кв.м. (з 16.10.2006 по 31.01.2020). Додатковим договором до договору оренди нежитлових приміщень від 31.01.2020, укладеним між Управлінням комунальною власністю ВК РМР та ПАТ "Укртелеком", площа оренди становить - 173,3 кв.м.

Нежитлові приміщення площею 493,3 кв.м. відповідно до розпорядження міського голови від 09.11.2020 № 965-р "Про безоплатну передачу нежитлового приміщення" передано від Управління комунальною власністю виконавчого комітету Рівненської міської ради Виконавчому комітету Рівненської міської ради, що підтверджується актом приймання-передачі основних засобів від 09.11.2020 (арк.с. 76-77).

Пізніше нежитлові приміщення площею 493,3 кв.м. відповідно до розпорядження міського голови від 23.07.2021 № 866-р "Про безоплатну передачу нежитлового приміщення" передані від виконавчого комітету Рівненської міської ради Департаменту муніципальної варти Рівненської міської ради, що підтверджується актом приймання-передачі основних засобів від 26.07.2021 (арк.с. 78-79).

Частина площі вказаних приміщень, власником яких фактично є відповідач становить 668,8 кв.м.

Позивач у позові вказує, що відповідач покладені на нього законом та статутом ОСББ "Степана Бандери - 44" обов`язки не виконав, внески в розмірі, який визначений загальними зборами членів ОСББ не сплатив, чим в свою чергу порушив права інших членів ОСББ, власників житлових та нежитлових приміщень, які несуть витрати по утриманню будинку та прибудинкової території в належному стані.

Розмір заборгованості відповідача перед позивачем становить 213 681,60 грн. за період з 01 липня 2017 року по 31 травня 2023 року з розрахунку: 668,8 кв.м. помножити на 4,50 грн. за кв.м. помножити на 71 місяць = 213 681,60 грн.

У зв`язку з цим позивач звернувся до суду з позовом про стягнення з Рівненської міської ради, на користь Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку Степана Бандери - 44, що знаходиться за адресою: м. Рівне, вул. Степана Бандери, 44, заборгованості з внеску на утримання будинку та прибудинкової території у розмірі 213 681,60 грн.

Норми права, що підлягають до застосування, та мотиви їх застосування, оцінка аргументів, наведених сторонами.

Згідно з ч. 1 та ч. 3 ст. 11 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України), цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Цивільні права та обов`язки можуть виникати безпосередньо з актів цивільного законодавства.

Відповідно до ст. 1 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (далі - об`єднання) - юридична особа, створена власниками квартир та/або нежитлових приміщень багатоквартирного будинку для сприяння використанню їхнього власного майна та управління, утримання і використання спільного майна; представник співвласника - фізична або юридична особа, яка на підставі договору або закону має право представляти інтереси співвласника; співвласники багатоквартирного будинку (далі - співвласники) - власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку.

Об`єднання створюється для забезпечення і захисту прав співвласників та дотримання їхніх обов`язків, належного утримання та використання спільного майна, забезпечення своєчасного надходження коштів для сплати всіх платежів, передбачених законодавством та статутними документами. Об`єднання створюється як непідприємницьке товариство для здійснення функцій, визначених законом. Порядок надходження і використання коштів об`єднання визначається цим Законом та іншими законами України. Основна діяльність об`єднання полягає у здійсненні функцій, що забезпечують реалізацію прав співвласників на володіння та користування спільним майном співвласників, належне утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території, сприяння співвласникам в отриманні житлово-комунальних та інших послуг належної якості за обґрунтованими цінами та виконання ними своїх зобов`язань, пов`язаних з діяльністю об`єднання (ч. 1, ч. 2, ч. 4 ст. 4 ст. 1 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку").

За умовами ст. 1 Закону України "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку" багатоквартирний будинок - житловий будинок, в якому розташовано три чи більше квартири. У багатоквартирному будинку можуть також бути розташовані нежитлові приміщення, які є самостійними об`єктами нерухомого майна; допоміжні приміщення багатоквартирного будинку - приміщення, призначені для забезпечення експлуатації будинку та побутового обслуговування його мешканців (колясочні, комори, сміттєкамери, горища, підвали, шахти і машинні відділення ліфтів, вентиляційні камери та інші підсобні і технічні приміщення); нежитлове приміщення - ізольоване приміщення в багатоквартирному будинку, що не належить до житлового фонду і є самостійним об`єктом нерухомого майна; співвласник багатоквартирного будинку (далі - співвласник) - власник квартири або нежитлового приміщення у багатоквартирному будинку.

Власниками квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку можуть бути фізичні та юридичні особи, територіальні громади, держава. Власники квартир та нежитлових приміщень є співвласниками спільного майна багатоквартирного будинку. Якщо квартира або нежитлове приміщення належить більш як одному співвласникові, реалізація прав та виконання обов`язків співвласниками квартири або нежитлового приміщення, включаючи участь в управлінні багатоквартирним будинком, здійснюються в порядку, передбаченому законодавством для реалізації права спільної власності (ст. 4 Закону України "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку").

Згідно з ч. 1 ст. 137 ГК України правом оперативного управління у цьому Кодексі визнається речове право суб`єкта господарювання, який володіє, користується і розпоряджається майном, закріпленим за ним власником (уповноваженим ним органом) для здійснення некомерційної господарської діяльності, у межах, встановлених цим Кодексом та іншими законами, а також власником майна (уповноваженим ним органом).

Спільне майно багатоквартирного будинку є спільною сумісною власністю співвласників (ч. 1 ст. 5 Закону України "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку").

Відповідно до п. 5, п. 6, п. 10 ч. 1 ст. 7 Закону України "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку" співвласники зобов`язані: виконувати рішення зборів співвласників; забезпечувати додержання вимог житлового і містобудівного законодавства щодо проведення реконструкції, реставрації, поточного і капітального ремонтів, технічного переоснащення приміщень або їх частин; своєчасно сплачувати за спожиті житлово-комунальні послуги.

Згідно умов ч. 1, п. 5 та п. 7 ч. 2 ст. 10 Закону України "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку" співвласники приймають рішення щодо управління багатоквартирним будинком на зборах у порядку, передбаченому цією статтею. Якщо у багатоквартирному будинку в установленому законом порядку утворено об`єднання співвласників, проведення зборів співвласників та прийняття відповідних рішень здійснюється згідно із законом, що регулює діяльність об`єднань співвласників багатоквартирних будинків. До повноважень зборів співвласників належить прийняття рішень з усіх питань управління багатоквартирним будинком, у тому числі про: проведення поточного і капітального ремонтів, реконструкції, реставрації, технічного переоснащення спільного майна багатоквартирного будинку та визначення підрядників для виконання таких робіт; визначення переліку та розміру витрат на управління багатоквартирним будинком.

Частиною 1 статті 12 Закону України "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку" передбачено, що витрати на управління багатоквартирним будинком включають: витрати на утримання, реконструкцію, реставрацію, проведення поточного і капітального ремонтів, технічного переоснащення спільного майна у багатоквартирному будинку; витрати на оплату комунальних послуг стосовно спільного майна багатоквартирного будинку; витрати, пов`язані з виконанням зобов`язань за кредитним договором, укладеним за програмами Фонду енергоефективності; витрати на сплату винагороди управителю в разі його залучення; інші витрати, передбачені рішенням співвласників або законом.

Витрати на управління багатоквартирним будинком розподіляються між співвласниками пропорційно до їхніх часток співвласника, якщо рішенням зборів співвласників або законодавством не передбачено іншого порядку розподілу витрат. Невикористання власником належної йому квартири чи нежитлового приміщення або відмова від використання спільного майна не є підставою для ухилення від здійснення витрат на управління багатоквартирним будинком. Зобов`язання із здійснення витрат на управління багатоквартирним будинком у разі здачі в найм (оренду) квартир та/або нежитлових приміщень державної або комунальної власності несуть наймачі (орендарі) таких квартир та/або приміщень (ч. 2 - ч. 4 Закону України "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку").

Частинами 1, 2, 5, 8, 9 статті 10 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" визначено, що органами управління об`єднання є загальні збори співвласників, правління, ревізійна комісія об`єднання. Вищим органом управління об`єднання є загальні збори. Рішення загальних зборів, прийняте відповідно до статуту, є обов`язковим для всіх співвласників. До виключної компетенції загальних зборів співвласників відноситься: визначення порядку сплати, переліку та розмірів внесків і платежів співвласників; прийняття рішення про реконструкцію та ремонт багатоквартирного будинку або про зведення господарських споруд.

Відповідно до ст. 15 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" співвласник зобов`язаний: виконувати рішення статутних органів, прийняті у межах їхніх повноважень; використовувати приміщення за призначенням, дотримуватися правил користування приміщеннями; забезпечувати збереження приміщень, брати участь у проведенні їх реконструкції, реставрації, поточного і капітального ремонтів, технічного переоснащення; своєчасно і в повному обсязі сплачувати належні внески і платежі. Частка співвласника у загальному обсязі внесків і платежів на утримання, реконструкцію, реставрацію, проведення поточного і капітального ремонтів, технічного переоснащення спільного майна у багатоквартирному будинку встановлюється пропорційно до загальної площі квартири (квартир) та/або нежитлових приміщень, що перебувають у його власності. Частка участі співвласника квартири та/або нежитлового приміщення визначається відповідно до його частки як співвласника квартири та/або нежитлового приміщення (ч. 1 та ч. 3 ст. 20 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку").

Згідно з ч. 1 - 3 ст. 23 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" утримання і ремонт приміщень, які перебувають у власності, здійснюються відповідно до законодавства України. Власник квартири та/або нежитлового приміщення зобов`язаний відповідно до законодавства забезпечити використання, утримання, реконструкцію, реставрацію, капітальний ремонт приміщень або їх частин без завдання шкоди майну і порушення прав та інтересів інших співвласників. Внески на утримання і ремонт приміщень або іншого майна, що перебуває у спільній власності, визначаються статутом об`єднання та/або рішенням загальних зборів.

Таким чином, прийняті відповідно до статуту рішення загальних зборів об`єднання з питань управління багатоквартирним будинком є обов`язковими для усіх власників квартир (нежитлових приміщень) у багатоквартирному будинку, які одночасно є співвласниками спільного майна такого будинку та зобов`язані його утримувати в силу прямої норми статті 322 Цивільного кодексу України та ч. 2 ст. 7 Закону.

У зв`язку з цим рішення загальних зборів ОСББ "Степана Бандери - 44", у тому числі про визначення переліку та розміру витрат на управління багатоквартирним будинком, є обов`язковими для Рівненської міськради, як власника нежитлових приміщень, стягнення заборгованості по сплаті внесків за котрі є предметом спору в даній справі. При цьому відповідач в силу прямої норми Закону несе тягар утримання належного йому майна та зобов`язаний виконувати прийняті відповідно до статуту рішення ОСББ. При цьому, у разі відмови співвласника сплачувати встановлені внески і платежі об`єднання має право звернутися до суду (ч. 6 ст. 13 Закону).

Що ж стосується орендарів указаних приміщень, то ч. 4 ст. 12 Закону України "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку" дійсно передбачено, що зобов`язання зі здійснення витрат на управління багатоквартирним будинком у разі здачі в найм (оренду) квартир та/або нежитлових приміщень державної або комунальної власності несуть наймачі (орендарі) таких квартир та/або приміщень.

У той же час, як звертає увагу Верховний Суд в постанові від 02.09.2020 у справі №906/884/19, визначаючи зобов`язання орендарів зі здійснення витрат на управління багатоквартирним будинком, чинне законодавство не передбачає механізму реалізації такого зобов`язання, у тому числі механізму захисту прав об`єднання співвласників, зокрема не встановлює для ОСББ права примусового стягнення відповідних коштів з орендарів у судовому порядку, передбачаючи таке право лише щодо співвласників майна (ч. 6 ст. 13 Закону).

За таких обставин, суд приходить до висновку про те, що, з урахуванням приписів ст. 511 ЦК України, прийняті відповідно до статуту рішення ОСББ "Степана Бандери - 44" є обов`язковими тільки для співвласників майна багатоквартирного будинку та самі по собі не встановлюють жодних зобов`язань для осіб, які не є власниками приміщень в такому будинку, у тому числі для орендарів нерухомого майна. Таким чином, твердження щодо обов`язковості для орендарів рішень загальних зборів ОСББ та положень статуту останнього є безпідставними та необґрунтованими.

Також, як зазначив Верховний суд у згаданій постанові (п. 20), виходячи із загальних підстав виникнення цивільних прав і обов`язків, відповідні правовідносини щодо сплати орендарем витрат на управління будинком мають бути врегульовані або шляхом укладення окремого договору між орендарем та ОСББ, або шляхом встановлення обов`язку орендаря з відшкодування відповідних витрат власнику приміщення (орендодавцю) безпосередньо в умовах договору оренди нерухомого майна. Тобто обов`язок орендаря зі сплати (відшкодування) внесків на утримання будинку та прибудинкової території у розмірі, встановленому рішенням ОСББ, виникає тільки у разі передбачення такого обов`язку в умовах укладеного ним правочину (договору) з власником майна або з об`єднанням співвласників багатоквартирного будинку. У зв`язку з чим кожний відповідний орендар нежитлових приміщень зобов`язаний сплачувати внески на утримання орендованого ним приміщення тільки за умови, якщо такий обов`язок встановлений відповідним правочином (договором).

У даному випадку Додатковим договором від 30.12.2016 до Договору оренди нежитлового приміщення від 16.10.2006 №1724, укладеного між Управлінням комунальною власністю виконавчого комітету Рівненської міської ради та ПАТ "Укртелеком", було внесено зміни, згідно яких пункт 6.2. розділу VI Договору "Права та обов`язки Орендаря" доповнено пунктом 6.2.15 такого змісту: "6.2.15. Укласти договір про здійснення витрат на управління багатоквартирним будинком з ОСББ "Степана Бандери - 44" відповідно до п.4 ст.12 ЗУ "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку".

Додатковим договором від 21.05.2021 до Договору оренди нежитлового приміщення від 16.10.2006 №1724, укладеного між Управлінням комунальною власністю виконавчого комітету Рівненської міської ради та ПАТ "Укртелеком", встановлено, зокрема п.6.6. "Орендар укладає договір з об`єднанням співвласників багатоквартирного будинку, сплачує внески та несе усі витрати на управління багатоквартирним будинком згідно зі ст.12 ЗУ "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку".

Отже, вбачається, що договором оренди встановлено обов`язок Орендаря укласти з ОСББ окремий договір та сплачувати внески на утримання будинку та прибудинкової території на користь ОСББ.

Таким чином, Орендарю ПАТ "Укртелеком" було достеменно відомо про створення ОСББ у будинку, де він орендує приміщення, та про обов`язок укласти відповідний договір із ОСББ про відшкодування витрат на утримання спільного майна.

Разом з тим, суду не надано доказів укладення Орендарем окремого договору з ОСББ "Степана Бандери - 44". Також не надано доказів встановлення в договорі оренди обов`язку Орендаря з відшкодування Орендодавцю (власнику майна) понесених останнім витрат на утримання об`єкта оренди у розмірі, встановленому рішенням ОСББ.

Крім того, загальна вимога про обов`язок здійснення таких витрат з одночасною вказівкою про необхідність укладення Орендарем окремого договору з ОСББ на оплату послуг з управління об`єктом оренди - не може бути підставою визначення прямого обов`язку Орендаря сплачувати внески на утримання орендованого ним приміщення.

Поряд з тим, стаття 15 Закону України Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку прямо передбачає, що саме власник зобов`язаний своєчасно і в повному обсязі сплачувати належні внески і платежі. Згадана стаття Закону покладає на співвласника обов`язок у його відносинах з ОСББ. А положення ч.4 ст. 12 Закону України Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку стосується взаємовідносин між власником приміщення (державою чи територіальною громадою) і його наймачем/орендарем. Ця норма Закону дає органу державної влади або місцевого самоврядування правову підставу покласти відповідні витрати на орендаря або наймача. Але вона не знімає з держави чи територіальної громади їхніх повноважень і обов`язків як власника у відносинах з третіми особами, у тому числі і з ОСББ.

Тож, суд констатує, що у даному випадку належним відповідачем буде саме власник Рівненська міська рада, а не Орендар приміщення. На це також вказує і наведена вище судова практика.

З урахуванням викладеного, оскільки ні позивачем, ні відповідачем не подано доказів на підтвердження існування відповідних правочинів (договорів) між орендарями спірних приміщень з власником майна щодо відшкодування йому внесків, або укладення договору орендарями з об`єднанням співвласників багатоквартирного будинку щодо порядку сплати внесків, обов`язок зі сплати таких платежів несе власник приміщень - Рівненська міська рада, для якої положення статуту та рішення загальних зборів ОСББ є обов`язковими в силу закону.

Перевіривши розрахунок позовних вимог, який міститься у справі щодо стану заборгованості за спірний період, суд вважає його арифметично правильним.

Отже, позовні вимоги ОСББ "Степана Бандери - 44" про стягнення з Рівненської міської ради боргу 213 681,60 грн. по сплаті внесків на утримання будинку та прибудинкової території є обгрунтованими.

Як вбачається із відзиву, відповідач просить суд відмовити у задоволенні позову, серед іншого, за пропуском строку позовної давності.

Статтею 256 ЦК України передбачено, що позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу.

Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки (ст. 257 ЦК України).

Згідно ст. 261 ЦК України, перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила.

За змістом ст. 261 ЦК України позовна давність застосовується лише за наявності порушення права особи. Тобто, перш ніж застосувати позовну давність, суд має з`ясувати та зазначити в судовому рішенні, чи порушене право або охоронюваний законом інтерес позивача, за захистом якого той звернувся до суду. Якщо таке право чи інтерес не порушені, суд відмовляє в позові з підстави його необґрунтованості. І лише якщо буде встановлено, що право або охоронюваний законом інтерес особи дійсно порушені, але позовна давність спливла і про це зроблено заяву іншою стороною у справі, суд відмовляє в позові у зв`язку зі спливом позовної давності за відсутності поважних причин її пропуску, наведених позивачем.

В той же час, Постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 № 211 "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" (із змінами і доповненнями, внесеними постановами Кабінету Міністрів України) установлено з 12 березня 2020 року до 22 травня 2020 року на всій території України карантин.

Законом України від 30.03.2020 № 540-IX "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" розділ "Прикінцеві положення" Господарського кодексу України доповнено пунктом 7 такого змісту: "Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 232, 269, 322, 324 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину". Також доповнено розділ "Прикінцеві та перехідні положення" Цивільного кодексу України, зокрема, пунктом 12 такого змісту: "Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 257, 258, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину".

Вказаний пункт був також введений в дію на підставі Закону України від 30 березня 2020 року № 540-IX з 2 квітня 2020 року.

17.07.2020 набрав чинності Закон України Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)" від 18.06.2020 № 731-IX (надалі - Закон № 731-IX).

Цим законом було внесено зміни до прикінцевих положень Господарського процесуального кодексу України щодо поновлення/продовження процесуальних строків у зв`язку з карантином.

Фактично Законом № 731-IX було скасовано дію положень щодо автоматичного продовження/поновлення процесуальних строків, пов`язаного з дією карантину, а питання продовження/поновлення процесуальних строків знову регулюються у такий самий спосіб, як і до внесення змін пов`язаних з карантином.

Карантин, який установлений згідно постанови Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 "Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19" № 211 з 12.03.2020 та продовжений згідно з Постановою від 25.04.2023 № 383 на всій території України тривав до 30 червня 2023 року.

Позивач просить стягнути борг у сумі 213 681,60 грн. за період з 01 липня 2017 року по 31 травня 2023 року.

При цьому до суду звернувся з позовом 14 липня 2023 року.

Однак строк, визначений ст. 257, продовжується на строк дії в Україні воєнного, надзвичайного стану відповідно до пункту 19 розділу "Прикінцеві та перехідні положення" цього Кодексу, враховуючи зміни, внесені Законом України від 15.03.2022 № 2120-IX. Останній опублікований 17.03.2022 (дата набрання чинності).

24.02.2022 року Президент України Володимир Зеленський, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану", підписав Указ № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні". Згідно з указом, воєнний стан запроваджується з 5:30 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. Указом Президента України № 58/2023 від 06.02.2023 року "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні", який затверджений Законом України 07.02.2023 року № 2915-IX, на часткову зміну ст. 1 Указу Президента України від 24 лютого 2022 року N 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року N 2102-IX (зі змінами, внесеними Указом від 14 березня 2022 року N 133/2022, затвердженим Законом України від 15 березня 2022 року N 2119-IX, Указом від 18 квітня 2022 року N 259/2022, затвердженим Законом України від 21 квітня 2022 року N 2212-IX, Указом від 17 травня 2022 року N 341/2022, затвердженим Законом України від 22 травня 2022 року N 2263-IX, Указом від 12 серпня 2022 року N 573/2022, затвердженим Законом України від 15 серпня 2022 року N 2500-IX, та Указом від 7 листопада 2022 року N 757/2022, затвердженим Законом України від 16 листопада 2022 року N 2738-IX), продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 19 лютого 2023 року строком на 90 діб. Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" передбачено продовжити строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 20 травня 2023 року строком на 90 діб. Тобто воєнний стан в Україні діє до 18 серпня 2023 року. Відповідно до Указу № 451 строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05:30 18.08.2023 р. строком на 90 діб, тобто до 15 листопада 2023 року.

З огляду на викладене, враховуючи норми Закону України від 15.03.2022 № 2120-IX, який опублікований 17.03.2022, у даній справі не пропущений строк позовної давності за вимогами позивача про стягнення внесків за період з 17.03.2019 по 31.05.2023 .

Суд здійснив власний обрахунок та встановив, що за період з 17.03.2019 по 31.05.2023 розмір внесків на обслуговування будинку та прибудинкової території складає всього 151 936,26 грн. (1 456,26 грн. (за період 17.03.2019-31.03.2019 обраховано наступним чином: 3009,60 грн. внесок за один місяць (по ціні 4,50 грн. за кв.м. помножено на 668,8 кв.м.) - поділити на 31 день = 97,08 грн. за день - помножити на 15 днів = 1 456,26 грн.) плюс 150 480,00 грн. (за 50 місяців з 01.04.2019 по 31.05.2023)).

Враховуючи норми Закону України від 15.03.2022 № 2120-IX, який опублікований 17.03.2022, то сплинув строк позовної давності за вимогами про стягнення внесків в сумі 61745,34 грн. за період 01.07.2017 - 16.03.2019.

За умовами частин 3 та 4 статті 267 Цивільного кодексу України позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення ним рішення. Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові.

Таким чином, вимога відповідача про застосування до спірних правовідносин наслідків спливу строків позовної давності підлягає частковому задоволенню, у частині вимог про стягнення внесків за період з 01.07.2017 по 16.03.2019 в сумі 61 745,34 грн.

Отже, зважаючи на усе викладене вище у сукупності - підлягає стягненню з відповідача на користь позивача 151 936,26 грн. внесків на обслуговування будинку та прибудинкової території за період з 17.03.2019 по 31.05.2023.

В частині стягнення внесків за період з 01.07.2017 по 16.03.2019 в сумі 61 745,34 грн. у позові слід відмовити у зв`язку із застосуванням судом строків позовної давності.

Основними засадами (принципами) господарського судочинства (серед іншого) є диспозитивність та змагальність сторін (ч. 1- 3 ст. 2 ГПК України).

Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

За приписами ч. 1 ст. 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 73 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Висновки суду.

За результатами розгляду спору та з`ясування обставин, на які сторони посилалися як на підставу своїх вимог і заперечень, суд прийшов до висновку, що позов належить задовольнити частково, в частині стягнення з Рівненської міської ради на користь Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Степана Бандери - 44" - 151 936,26 грн. внесків на обслуговування будинку та прибудинкової території. У задоволенні позовних вимог в частині стягнення 61 745,34 грн. внесків - належить відмовити.

Розподіл судових витрат.

Згідно з ч. 1 ст. 123 ГПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Разом з першою заявою по суті спору кожна сторона подає до суду попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які вона понесла і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи (ч. 1 ст. 124 ГПК України).

У позовній заяві позивачем зазначено попередній розрахунок судових витрат, що складаються із сплаченого судового збору 3 205,22 грн. та 17 000 грн витрат на правову допомогу (докази понесення витрат на правову допомогу відсутні станом на 11.10.2023).

Відповідно до п. 2 ч. 1, п. 1 ч. 4 ст. 129 ГПК України судовий збір покладається у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, - на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Розмір пропорції задоволених вимог проти заявлених складає 71,10%.

Зважаючи, що позов задоволено частково, тому на відповідача покладається до відшкодування позивачу 2 278,91 грн. судового збору. Решта сплаченого судового збору залишається за позивачем.

Керуючись ст.ст. 129, 237-240 ГПК України, суд

ВИРІШИВ:

1. Позов задовольнити частково.

2. Стягнути з Рівненської міської ради (33028, м. Рівне, вул. Соборна, буд. 12А, ідентифікаційний код 34847334) на користь Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Степана Бандери - 44" (33014, м. Рівне, вул. Степана Бандери, буд. 44, ідентифікаційний код 40665169) заборгованість по сплаті внесків на обслуговування будинку та прибудинкової території у розмірі 151 936 (сто п`ятдесят одну тисячу дев`ятсот тридцять шість) грн. 26 коп., 2 278 (дві тисячі двісті сімдесят вісім) грн. 91 коп. витрат по сплаті судового збору. Наказ видати після набрання судовим рішенням законної сили.

3. Відмовити у задоволенні решти вимог позову у частині стягнення 61 745,34 грн. внесків на обслуговування будинку та прибудинкової території.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення господарського суду Рівненської області може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Північно-західного апеляційного господарського суду в порядку встановленому ст.ст. 254, 256 - 259 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст рішення складено та підписано "19" жовтня 2023 року.

Суддя Бережнюк В.В.