ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 жовтня 2023 року

м. Київ

cправа № 907/20/23

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Васьковський О. В. - головуючий, Пєсков В. Г., Погребняк В. Я.,

розглянувши у порядку письмового провадження касаційну скаргу Головного управління Державної податкової служби у Закарпатській області

на постанову Західного апеляційного господарського суду від 18.05.2023

та ухвалу Господарського суду Закарпатської області від 31.01.2023

у справі за заявою Головного управління Державної податкової служби у Закарпатській області

про банкрутство Приватного підприємства "Авасто-Буд"

1. Стислий зміст заявлених вимог

1.1. Головне управління Державної податкової служби (далі - ГУ ДПС) у Закарпатській області звернулося до Господарського суду Закарпатської області з заявою про відкриття провадження у справі про банкрутство Приватного підприємства "Авасто-Буд" (далі - ПП "Авасто-Буд"), посилаючись на наявність визначених статтею 34 Кодексу України з процедур банкрутства підстав.

1.2. Ухвалою Господарського суду Закарпатської області від 24.01.2023 заяву ГУ ДПС у Закарпатській області залишено без руху у зв`язку з виявленими в ній недоліками - відсутністю частини документів, вказаних у додатках до поданої заяви про відкриття провадження у справі про банкрутство, а саме: податкової декларації № від 25.07.2017 (2шт.); платіжного доручення - доказу авансування винагороди арбітражному керуючому трьох розмірів заробітної плати за три місяці виконання повноважень; витягу з ЄДРЮОФОПГФ. Відсутність вказаних документів при розкриванні поштового відправлення підтверджено актом від 05.01.2023 №2/23, складеним начальником відділу діловодства та забезпечення судового процесу Погоріляк О.Ю. та заступником начальника відділу діловодства та забезпечення судового процесу Січка О. В. ГУ ДПС у Закарпатській області встановлено строк для усунення виявлених недоліків - не пізніше п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення заяви про відкриття провадження у справі про банкрутство без руху.

1.3. 30.01.2023 кредитор подав до Господарського суду Закарпатської області заяву про усунення недоліків, в якій зазначив, що на усунення недоліків надає суду податкові декларації № від 25.07.2017, № від 25.07.2017, № від 25.04.2017 та витяг з ЄДРЮОФОПГФ. Проте, серед наданих ГУ ДПС у Закарпатській області документів не виявилося платіжного доручення - доказу авансування винагороди арбітражному керуючому.

2. Стислий зміст рішень судів першої та апеляційної інстанцій

2.1. Ухвалою Господарського суду Закарпатської області від 31.01.2023 заяву ГУ ДПС у Закарпатській області про відкриття провадження у справі про банкрутство і додані до неї документи повернуто без розгляду.

2.2. Ухвала суду мотивована тим, що кредитором до заяви про відкриття провадження у справі про банкрутство не додано доказів сплати авансування винагороди арбітражному керуючому у встановленому розмірі, тому подана заява не відповідає вимогам, визначеним статтею 34 Кодексу України з процедур банкрутства.

2.3. Постановою від 18.05.2023 Західний апеляційний господарський суд залишив без змін ухвалу Господарського суду Закарпатської області від 31.01.2023, зазначивши наступне:

- в заяві про усунення недоліків від 30.01.2023 кредитор просив відстрочити виконання вимог ухвали суду першої інстанції від 24.01.2023 у справі №907/20/23 в частині сплати авансування винагороди арбітражному керуючому у цій справі на один місяць. Натомість положення Кодексу України з процедур банкрутства не передбачають можливості кредитору, який звертається із заявою про відкриття провадження у справі про банкрутство, відстрочити сплату авансування винагороди арбітражному керуючому, оскільки дотримання вказаної умови спрямоване на гарантування оплати праці арбітражному керуючому за виконання ним повноважень у справі про банкрутство відповідно до статті 30 названого Кодексу, а обов`язок виконання такої умови при поданні кредитором заяви, встановлений в частині другій статті 34 Кодексу України з процедур банкрутства;

- не передбачають можливості відстрочення сплати авансування винагороди арбітражному керуючому і норми Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України);

- виходячи з аналізу статей 113, 118, 119, 174 ГПК України, строк на усунення виявлених недоліків при поданні заяви кредитора про відкриття провадження у справі про банкрутство, встановлений судом в ухвалі про залишення цієї заяви без руху, може бути продовжений лише у встановлених випадках за наявності обґрунтованого клопотання заявника. Однак кредитором таке клопотання не заявлялося.

3. Стислий зміст вимог та доводів касаційної скарги

3.1. ГУ ДПС у Закарпатській області звернулося до Верховного Суду з касаційною скаргою, в якій просило скасувати постанову Західного апеляційного господарського суду від 18.05.2023 та ухвалу Господарського суду від 31.01.2023 у справі №907/20/23, передати справу на новий розгляд до місцевого господарського суду для розгляду клопотання ГУ ДПС у Закарпатській області про відстрочення сплати авансування винагороди арбітражному керуючому та вирішення питання про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність ПП Авасто-Буд".

3.2. Касаційна скарга подана з підстав, передбачених пунктом 3 частини третьої статті 310 ГПК України, і скаржник вважає, що оскаржувані ним судові рішення у цій справі підлягають скасуванню, оскільки місцевим господарським судом не було розглянуте по суті клопотання ГУ ДПС у Закарпатській області про продовження процесуального строку, подане в межах встановленого для усунення недоліків заяви про відкриття провадження у справі про банкрутство ПП "Авасто-Буд" строку, та не вказано, чому суд вважає причини неподання доказів авансування винагороди арбітражному керуючому неповажними, чим порушено процесуальні права скаржника. Суд апеляційної інстанції вказані процесуальні порушення не виправив, зазначивши натомість про те, що ГУ ДПС у Закарпатській області не заявляло обґрунтованого клопотання до місцевого господарського суду стосовно продовження строку на усунення недоліків, виявлених при поданні заяви про відкриття провадження у справі про банкрутство.

4. Касаційне провадження

4.1. Автоматизованою системою документообігу суду для розгляду справи №907/20/23 визначено колегію суддів у наступному складі: головуючий суддя - Васьковський О. В., судді: Білоус В. В., Погребняк В. Я., що підтверджується протоколом автоматизованого розподілу справи (касаційної скарги, апеляційної скарги, заяви) між суддями від 14.06.2023.

4.2. Ухвалою Верховного Суду від 28.06.2023 касаційну скаргу ГУ ДПС у Закарпатській області на постанову Західного апеляційного господарського суду від 18.05.2023 та ухвалу Господарського суду від 31.01.2023 у справі № 907/20/23 залишено без руху, надано строк для усунення недоліків, а саме: подати до Суду оригінал платіжного доручення на підтвердження сплати 2684 грн судового збору.

4.3. ГУ ДПС у Закарпатській області направлено до Верховного Суду заяву про усунення недоліків, до якої додано документ про сплату (зарахування) судового збору у розмірі 2684 грн.

4.4. Ухвалою Верховного Суду від 17.07.2023 відкрито касаційне провадження за касаційною скаргою ГУ ДПС у Закарпатській області на постанову Західного апеляційного господарського суду від 18.05.2023 та ухвалу Господарського суду від 31.01.2023 в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи. Витребувано з Господарського суду Закарпатської області та/або Західного апеляційного господарського суду матеріали справи №907/20/23.

4.5. Учасникам справи надано строк для подання відзиву на касаційну скаргу до 01.08.2023. Однак відзиви на адресу Верховного Суду не надійшли, що відповідно до частини третьої статті 295 ГПК України не перешкоджає перегляду оскаржуваних судових рішень у цій справі.

4.6. 07.08.2023 до Верховного Суду на запит з Господарського суду Закарпатської області надійшли матеріали справи № 907/20/23.

4.7. У зв`язку з відпусткою судді Білоуса В. В. проведено повторний автоматичний розподіл судової справи, за результатами якого для розгляду справи №907/20/23 визначено колегію суддів у наступному складі: головуючий суддя - Васьковський О. В., судді: Пєсков В. Г., Погребняк В. Я., що підтверджується протоколом автоматизованого розподілу справи (касаційної скарги, апеляційної скарги, заяви) між суддями від 30.08.2023.

5. Позиція Верховного Суду

5.1. Предметом касаційного перегляду у даній справі є ухвала місцевого господарського суду про повернення без розгляду заяви ГУ ДПС у Закарпатській області про відкриття провадження у справі про банкрутство та постанова суду апеляційної інстанції про залишення вказаної ухвали без змін.

5.2. За змістом касаційної скарги основним аргументом скаржника є те, що поза увагою судів попередніх інстанцій залишено клопотання ГУ ДПС у Закарпатській області про продовження процесуального строку, подане в межах встановленого для усунення недоліків заяви про відкриття провадження у справі про банкрутство строку. Не розглянувши вказане клопотання та не дослідивши поважність причин неподання скаржником доказів авансування винагороди арбітражному керуючому неповажними, місцевий господарський суд дійшов помилкового висновку про повернення заяви про відкриття провадження у справі про банкрутство.

5.3. Оцінивши доводи касаційної скарги та здійснивши перевірку правильності застосування судами першої та апеляційної інстанції норм процесуального права при прийнятті оскаржуваних ухвали та постанови, колегія суддів дійшла висновку про відсутність підстав для задоволення скарги з огляду на наступне.

5.4. Положення частини першої статті 2 Кодексу України з процедур банкрутства визначають, що провадження у справах про банкрутство регулюється цим Кодексом, Господарським процесуальним кодексом України, іншими законами України. Застосування положень Господарського процесуального кодексу України та інших законодавчих актів України здійснюється з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.

5.5. Вимоги щодо змісту та форми заяви про відкриття провадження у справі про банкрутство встановлені в статті 34 Кодексу України з процедур банкрутства.

5.6. Відповідно до частини третьої статті 37 Кодексу України з процедур банкрутства визначено, що господарський суд залишає без руху заяву про відкриття провадження у справі з підстав, передбачених статтею 174 ГПК України, з урахуванням вимог цього Кодексу.

5.7. В частині другій статті 174 ГПК України передбачено, що в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

5.8. У разі, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою (частина четверта статті 174 ГПК України).

5.9. Згідно з встановленими у цій справі судами попередніх інстанцій обставинами:

- при зверненні ГУ ДПС у Закарпатській області до місцевого господарського суду з заявою про відкриття провадження у справі про банкрутство ПП "Авасто-Буд", судом встановлено відсутність низки документів, які були вказані у переліку додатків до цієї заяви, а саме: податкових декларацій; платіжного доручення, як доказу авансування винагороди арбітражному керуючому трьох розмірів заробітної плати за три місяці виконання повноважень; витягу з ЄДРЮОФОПГФ;

- ухвалою Господарського суду Закарпатської області від 24.01.2023 заяву ГУ ДПС у Закарпатській області залишено без руху та встановлено строк для усунення виявлених недоліків;

- на виконання вимог суду заявник надав лише податкові декларації № від 25.07.2017, № від 25.07.2017, № від 25.04.2017 та витяг з ЄДРЮОФОПГФ. Платіжне доручення на підтвердження сплати авансування винагороди арбітражному керуючому трьох розмірів заробітної плати за три місяці виконання повноважень надано не було. Натомість ГУ ДПС у Закарпатській області просило місцевий господарський суд відстрочити на один місяць виконання ухвали від 24.01.2023 в частині сплати авансування винагороди арбітражному керуючому;

- ухвалою Господарського суду Закарпатської області від 31.01.2023 заяву ГУ ДПС у Закарпатській області про відкриття провадження у справі про банкрутство повернуто без розгляду з посиланням на не усунення заявником всіх недоліків поданої заяви.

5.10. Верховний Суд погоджується із висновком апеляційного господарського суду про те, що обов`язок кредитора авансувати винагороду арбітражного керуючого до звернення з відповідною заявою до суду встановлений Кодексом України з процедур банкрутства і подання доказів авансування є обов`язковою умовою, встановленою в частині другій статті 34 зазначеного Кодексу. При цьому, ані Кодекс України з процедур банкрутства, ані інші діючі норми законодавства, не передбачають умов, за яких суд може відстрочити, розстрочити чи звільнити заявника від здійснення авансування винагороди арбітражному керуючому.

5.11. Твердження скаржника про те, що місцевим господарським судом не було розглянуто клопотання про продовження процесуального строку на усунення недоліків заяви про відкриття провадження у справі, відхиляються колегією суддів, оскільки:

- зі змісту заяви, поданої на виконання ухвали Господарського суду Закарпатської області від 24.01.2023, вбачається, що скаржник просив суд відстрочити на один місяць сплату авансування винагороди арбітражного керуючого, що не передбачено Кодексом України з процедур банкрутства;

- клопотання про продовження строку на усунення недоліків заяви про відкриття провадження у справі про банкрутство скаржником до місцевого господарського суду не подавалося.

5.12. Також колегія суддів враховує, що відповідно до статті 113 ГПК України строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, встановлюються судом.

5.13. Відповідно до частини другої статті 119 ГПК України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

5.14. Зі змісту наведеної норми випливає, що за заявою учасника може бути продовжений тільки строк, який встановлений судом і який не сплив на час звернення учасника справи із заявою. Процесуальний строк може бути продовжений також з ініціативи суду. Разом з тим, на відміну від поновлення процесуального строку, вирішення судом питання про продовження процесуального строку не обумовлене вчиненням учасником процесуальної дії. Навпаки, процесуальний закон виходить з того, що процесуальний строк продовжується для вчинення процесуальної дії, яка ще не вчинена.

5.15. При цьому, у тих випадках, коли суду процесуальним законом надано право встановити строк в межах певного строку, встановленого ГПК України, суд також не може продовжити строк понад встановлений ГПК України строк (відповідний правовий висновок викладений у постанові Верховного Суду у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 03.12.2018 у справі № 904/5995/16).

5.16. Положеннями частини другої статті 174 ГПК України передбачено, що строк на усунення недоліків позовної заяви не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

5.17. Тобто, наведеною нормою імперативно закріплено процесуальний строк на усунення недоліків заяви (скарги), що становить 10 днів та який не може бути продовжено судом в порядку частини другої статті 119 ГПК України, оскільки його максимальна межа визначена Законом - ГПК України (близький за змістом висновок наведено у постанові Верховного Суду від 08.02.2023 у справі №908/2087/21).

5.18. Згідно з частиною четвертою статті 174 ГПК України процесуальним наслідком невиконання вимог суду щодо усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, є повернення заяви особі, що її подала.

5.19. Враховуючи вищенаведене, а також встановлені судами попередніх інстанцій обставини у цій справі (невиконання вимог ухвали місцевого господарського суду про залишення заяви без розгляду; законодавчо не передбачена можливість відстрочити кредитору сплату авансування винагороди арбітражному керуючому при поданні заяви про відкриття провадження у справі про банкрутство; неподання заявником клопотання про продовження строку на усунення недоліків), колегія суддів вважає правильним висновок, викладений в оскаржуваних судових рішеннях, про наявність підстав для повернення без розгляду заяви ГУ ДПС у Закарпатській області про відкриття провадження у справі про банкрутство ПП "Авасто-Буд".

5.20. Посилання в касаційній скарзі на подану до суду апеляційної інстанції платіжну інструкцію №589 від 05.05.2023 на підтвердження здійснення оплати на рахунок Господарського суду Закарпатської області авансування винагороди арбітражному керуючому за подання заяви про відкриття провадження у справі про банкрутство, відхиляється колегією суддів, оскільки здійснення скаржником відповідної оплати не спростовує висновків, викладених в оскаржуваних судових рішеннях. Крім того, встановлення обставин справи, дослідження та оцінка доказів є прерогативою судів першої та апеляційної інстанцій.

5.21. Відхиляючи доводи скаржника, Суд враховує висновки в рішенні ЄСПЛ у справі "Проніна проти України" в якому зазначено, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Лише той факт, що суд окремо та детально не відповів на кожний аргумент, представлений сторонами, не є свідченням несправедливості процесу (рішення ЄСПЛ у справі "Шевельов проти України").

5.22. За результатами касаційного перегляду оскаржуваних у цій справі судових рішень колегія суддів не вбачає порушення чи неправильного застосування судами першої та апеляційної інстанцій процесуального права, що не спростовано наведеними у касаційній скарзі аргументами.

6. Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

6.1. В частині другій, третій статті 304 ГПК України передбачено, що касаційні скарги на ухвали судів першої чи апеляційної інстанцій розглядаються у порядку, передбаченому для розгляду касаційних скарг на рішення суду першої інстанції, постанови суду апеляційної інстанції. Касаційні скарги на ухвали судів першої чи апеляційної інстанції розглядаються у порядку, передбаченому для розгляду касаційних скарг на рішення суду першої інстанції, постанови суду апеляційної інстанції.

6.2. Відповідно до пункту 2 частини першої статті 308 ГПК України суд касаційної інстанції за результатами розгляду касаційної скарги має право залишити судові рішення судів першої інстанції та апеляційної інстанції без змін, а скаргу без задоволення.

6.3. Згідно зі статтею 309 ГПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо судове рішення, переглянуте в передбачених статтею 300 цього Кодексу межах, ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права. Не може бути скасоване правильне по суті і законне рішення з одних лише формальних міркувань.

6.4. З урахуванням викладеного у цій постанові, а також меж перегляду справи судом касаційної інстанції, визначених у статті 300 ГПК України, Верховний Суд дійшов висновку про відсутність підстав для зміни чи скасування ухвали Східного апеляційного господарського суду від 17.01.2023, відповідно касаційна скарга задоволенню не підлягає.

7. Щодо судових витрат

7.1. У зв`язку з відмовою у задоволенні касаційної скарги, витрати по сплаті судового збору за її подання покладаються на скаржника.

Керуючись статтями 300, 301, 304, 308, 309, 314, 315, 317 Господарського процесуального кодексу України, Касаційний господарський суд

П О С Т А Н О В И В :

1. Касаційну скаргу Головного управління Державної податкової служби у Закарпатській області залишити без задоволення.

2. Ухвалу Господарського суду Закарпатської області від 31.01.2023 та постанову Західного апеляційного господарського суду від 18.05.2023 у справі №907/20/23 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя О. В. Васьковський

Судді В. Г. Пєсков

В. Я. Погребняк