ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про повернення заяви без розгляду в

провадженні у справі про неплатоспроможність

20.10.2023м. ДніпроСправа № 904/5266/23

за заявою ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ) про визнання неплатоспроможним

Суддя Суховаров А.В.

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до Господарського суду Дніпропетровської області із заявою, в якій просить прийняти до розгляду та відкрити провадження у справі про її неплатоспроможність в порядку, передбаченому положеннями Кодексу України з процедур банкрутства.

Ухвалою суду від 09.10.2023 заяву фізичної особи ОСОБА_1 залишено без руху та зобов`язано заявника не пізніше п`яти днів з моменту отримання ухвали суду усунути недоліки заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність у встановлений строк, надавши суду: докази здійснення доплати авансування винагороди арбітражному керуючому за виконання ним повноважень керуючого реструктуризацією на суму 11 000,00грн.; актуальну інформацію про наявність (відсутність) непогашеної судимості за економічні злочини; декларації про майновий стан за три роки (за кожен рік окремо), що передували поданню до суду заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, та за 2023 рік, заповнені з урахуванням приміток до форми декларації про майновий стан боржника у справі про неплатоспроможність, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 21.08.2019 №2627/5; довідку про склад сім`ї; проект плану реструктуризації боргів, який відповідає вимогам ст. 124 Кодексу України з процедур банкрутства; актуальний реєстр кредиторів ОСОБА_1 ; довідки про наявність заборгованості перед зазначеними заявником кредиторами станом на теперішній час; відомості про всі наявні рахунки боржника (у тому числі депозитні рахунки), відкриті в банках та інших фінансово-кредитних установах в Україні та за кордоном, їх реквізити, із зазначенням сум грошових коштів на таких рахунках. Вказані відомості підтверджуються довідкою податкового органу.

Зазначеною вище ухвалою суд роз`яснив заявнику, що у випадку невиконання заявником вимог суду про усунення недоліків заяви у встановлений судом строк, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із заявою.

17.10.2023 до Господарського суду Дніпропетровської області надійшла заява ОСОБА_1 про усунення недоліків заяви на виконання вимог ухвали суду.

До зазначеної вище заяви адвокатом заявниці додано пояснення щодо недоліків зазначених в ухвалі суду та додано наступні документи:

- копії довідок про відкриті банківські рахунки ОСОБА_1 ;

- копію адвокатського запиту від 26.09.2023;

- копію електронного запиту ОСОБА_1 на адреси кредиторів щодо надання інформації та копій документів із роздруківкою надсилання листів на електронні адреси від 12.10.2023;

- проект плану реструктуризації боргів боржника у справі про неплатоспроможність ОСОБА_1 ;

- довідка про нерухоме майно ОСОБА_2 ;

- копія реєстраційної номеру облікової картки платника податків ОСОБА_2 ;

- довідка про нерухоме майно ОСОБА_2 ;

- копія реєстраційної номеру облікової картки платника податків ОСОБА_2 ;

- довідки ОК-5 та ОК-7 щодо ОСОБА_1 ;

- довідки ОК-5 та ОК-7 щодо ОСОБА_3 ;

- декларації ОСОБА_1 за 2020-2023 роки;

- копія довідки про відсутність судимості станом на 11.10.2023.

Дослідивши подані заявником пояснення та документи, суд дійшов висновку про повернення заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ) без розгляду з огляду на наступне.

Частиною 1 ст. 2 Кодексу України з процедур банкрутства встановлено, що провадження у справах про банкрутство регулюється цим Кодексом, Господарським процесуальним кодексом України, іншими законами України.

Відповідно до ч. 3 ст. 37 Кодексу України з процедур банкрутства Господарський суд залишає без руху заяву про відкриття провадження у справі з підстав, передбачених статтею 174 Господарського процесуального кодексу України, з урахуванням вимог цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 174 ГПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Приписами пункту 4 статті 174 ГПК України передбачено, що якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулась із позовною заявою.

Відповідно до частини 6 статті 174 ГПК України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Згідно з ч. 1 ст. 12 Кодексу України з процедур банкрутства, арбітражний керуючий користується усіма правами розпорядника майна, керуючого реструктуризацією, керуючого реалізацією, керуючого санацією, ліквідатора відповідно до законодавства, у тому числі має право отримувати винагороду в розмірі та порядку, передбачених цим Кодексом.

Відповідне положення кореспондується зі статтею 30 Кодексу України з процедур банкрутства, яка імперативно встановлює, що арбітражний керуючий виконує повноваження за грошову винагороду.

Отже, надання послуг арбітражного керуючого, як суб`єкта незалежної професійної діяльності, відбувається на платній основі.

Порядок сплати грошової винагороди арбітражного керуючого під час виконання повноважень у справі про банкрутство визначено статтею 30 Кодексу України з процедур банкрутства.

Згідно з абз. 3 ч. 2 ст. 30 Кодексу України з процедур банкрутства розмір основної грошової винагороди арбітражного керуючого за виконання ним повноважень керуючого реструктуризацією становить п`ять розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб за кожен місяць виконання арбітражним керуючим повноважень.

Відповідно до ст. 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2023 рік" прожитковий мінімум на одну працездатну особу з 1 січня 2023 року складає 2684,00 грн.

Отже, винагорода керуючому реструктуризацією за три місяці виконання повноважень становить 40260,00 грн (2684,00 грн х 5 = 13420,00 грн/місяць, 13420,00 грн/місяць х 3 місяці = 40260,00 грн).

Судом встановлено, що до заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність заявницею додано угоду від 27.09.2023 між ОСОБА_1 та арбітражним керуючим Біленко Р.І., відповідно до п.2 Розділу ІІІ якої сторони погодили , що розмір грошової винагороди арбітражного керуючого складає суму 40 260,00грн., з якої суму 29 260,00грн. заявниця сплачує до подання до суду заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність; сума 11 000,00грн. сплачується заявницею протягом двох місяців з дня підписання угоди.

У заяві про усунення недоліків представник заявниці обґрунтовує своє право на оплату послуг арбітражного керуючого в обраний спосіб, що відрізняється від визначеного в статті 30 Кодексу України з процедур банкрутства з посилання на практику викладену постанові Верховного Суду у складі Касаційного господарського суду від 19.11.2020 по справі №910/726/20.

В постановах Верховного Суду у складі Касаційного господарського суду по справі №922/1734/20 від 24.11.2020 та по справі №910/2629/20 від 24.09.2020 викладено правову позицію, що обов`язок боржника авансувати вищенаведену винагороду арбітражного керуючого до звернення з відповідною заявою до суду встановлений Кодексом України з процедур банкрутства і подання доказів авансування є обов`язковою умовою, встановленою статтею 116 зазначеного Кодексу.

При цьому, ані даний Кодекс, ані інші діючі норми законодавства, не передбачають права боржника бути звільненим від авансування винагороди арбітражному керуючому при поданні такої заяви, як не передбачають і умов, за яких суд може відстрочити, розстрочити чи звільнити заявника від здійснення авансування винагороди арбітражному керуючому.

Також положеннями частини 3 статті 116 Кодексу України з процедур банкрутства встановлено, що докази здійснення авансування винагороди арбітражному керуючому у відповідному розмірі в обов`язковому порядку подаються до заяви про відкриття провадження у справі про банкрутство/неплатоспроможність.

Отже, Кодексом України з процедур банкрутства визначено, що однією з обов`язкових передумов для звернення фізичної особою з заявою про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність є авансування боржником на депозитний рахунок суду винагороди керуючому реструктуризацією за три місяці виконання повноважень.

Аналогічна правова позиція викладена в Постанові Центрального апеляційного Господарського суду від 07.12.2021 року у справі № 904/6465/21. Суд апеляційної інстанції звернув увагу на те, що Кодекс України з процедур банкрутства та інші норми законодавства, не передбачають права боржника бути звільненим від авансування винагороди арбітражному керуючому при поданні такої заяви, як не передбачають можливості відстрочення чи розстрочення заявнику в авансуванні такої винагороди. Та посилався на правові висновками, викладені у постановах Верховного Суду від 24.09.2020 у справі № 910/2629/20, від 19.11.2020 у справі № 910/726/20, від 19.11.2020 у справі № 927/203/20.

Будь-яких положень, умов та підстав, за яких суд може відстрочити, розстрочити або звільнити заявника від здійснення авансування винагороди арбітражному керуючому чинним законодавством України не передбачено.

Разом з тим, господарський суд зазначає, що угода про надання послуг керуючого реструктуризацією боргів від 27.09.2023, укладена між заявником та арбітражним керуючим Біленко Р.О. передбачає надання арбітражним керуючим послуг фізичній особі ОСОБА_1 , відповідно до п.1 Розділу V якої угода набуває чинності з дня її підписання Сторонами та діє до виконання Сторонами своїх зобов`язань.

Відповідно до п.1 Розділу 1 арбітражний керуючий зобов`язується виконувати свої повноваження, визначені Кодексом України з процедури банкрутства, з метою відновлення платоспроможності Заявника за результатами процедур банкрутства в провадженні по справі про неплатоспроможність, відкритій Господарським судом Дніпропетровської області, а Заявник зобов`язується здійснювати виплату грошової винагороди арбітражному керуючому на умовах цієї Угоди.

З огляду на викладене, угода не відповідає приписам п.16 Прикінцевих та Перехідних положень Кодексу України з процедур банкрутства в частині строку дії угоди, а саме, сторони зазначили в п.1 Розділу V, що Угода діє до виконання Сторонами своїх зобов`язань, однак положеннями п.16 встановлено, що угода має діяти до закриття провадження у справі про неплатоспроможність.

Суд звертає увагу на те, що вищезазначені недоліки були виявлені судом під час аналізу угоди від 27.09.2023, яка була додана до заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність. Оскільки дана угода не відповідала приписам Кодексу України з процедур банкрутства, суд ухвалив надати докази решти авансування боржницею на депозитний рахунок суду винагороди керуючому реструктуризацією за три місяці виконання повноважень у розмірі 11 000,00 грн.

Проте, вимоги ухвали суду від 09.10.2023 ОСОБА_1 не виконано.

Судом було встановлено невідповідність долученого плану реструктуризації вимогам чинного законодавства.

Усуваючи недоліки ухвали від 09.10.2023, в частині надання плану реструктуризації, який відповідає нормам чинного законодавства, боржником долучено новий план, відповідно до умов якого сума, яка буде спрямована на погашення заборгованості становитиме 2 000,00грн на місяць, яка буде сплачена заявницею у разі отримання в майбутньому доходів у розмірі 6 500,00грн., однак заявниця зазначає, що на розмір суми, яка щомісяця залишатиметься заявниці також складає суму 6 500,00грн.

З даного приводу суд зазначає, що у відповідності до ст. 1 Кодексу України з процедур банкрутства реструктуризація боргів боржника - судова процедура у справі про неплатоспроможність фізичної особи, що застосовується з метою відновлення платоспроможності боржника шляхом зміни способу та порядку виконання його зобов`язань згідно з планом реструктуризації боргів боржника.

Отже, план реструктуризації повинен містити умови відновлення платоспроможності боржника шляхом зміни способу та порядку виконання його зобов`язань згідно з планом реструктуризації боргів боржника, а не по суті списання заборгованості.

Відповідно до вимог частини п`ятої статті 119 КУзПБ відкриття провадження у справі супроводжується одночасним введенням процедури реструктуризації боргів боржника та призначення керуючого реструктуризацією.

Частиною четвертою статті 116 КУзПБ визначено, що разом із заявою про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність боржник зобов`язаний подати пропозиції щодо реструктуризації боргів (проект плану реструктуризації боргів).

У силу частини першої статті 124 КУзПБ план реструктуризації боргів боржника розробляється з метою відновлення платоспроможності боржника.

Виконання мети процедури реструктуризації боргів боржника у справі про неплатоспроможність фізичної особи можливе лише за умови, коли боржник істинно бажає виконати взяті на себе грошові зобов`язання, але через певні майнові/фінансові причини не може їх виконати в повному обсязі належним чином.

З наведеного та аналізу положень статті 116 КУзПБ, що визначають обсяг та перелік документів та відомостей, які боржник - фізична особа зобов`язаний додати до заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, колегія суддів вважає, що такий боржник повинен повно та всебічно сприяти кредиторам та керуючому реструктуризацією у встановлені свого реального майнового стану, а також запропонувати обґрунтований та виконуваний (реальний) проект плану реструктуризації своїх зобов`язань.

Пунктами 2, 3 частини другої статті 123 КУзПБ встановлено, що основними завданнями зборів кредиторів у процедурі реструктуризації боргів боржника є, зокрема, розгляд проекту плану реструктуризації боргів боржника, прийняття рішення про схвалення плану реструктуризації боргів боржника або про звернення з клопотанням до господарського суду про перехід до процедури погашення боргів боржника або про закриття провадження у справі про неплатоспроможність.

Відтак метою і завданням процедури реструктуризації боргів є забезпечення розгляду кредиторами розробленого боржником проекту плану реструктуризації боргів для відновлення його платоспроможності. Розроблення боржником такого документу є закономірними очікуваннями кредиторів, як в частині розгляду, так і в частині фактичного погашення вимог в межах процедури.

У свою чергу, розроблення проекту плану реструктуризації має відбуватися відповідно до вимог статті 124 КУзПБ, зокрема у відповідності до вимог закону щодо форми і змісту проекту плану, що дасть змогу розгляду такого плану реструктуризації зборами кредиторів, можливості прийняття рішення про його схвалення та подання на затвердження господарському суду або відхилення і прийняття рішення про перехід до процедури погашення боргів.

Таким чином, при поданні до господарського суду заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, обов`язком боржника є складення реального (виконуваного) проекту плану реструктуризації, який після розгляду господарським судом грошових вимог та формування реєстру кредиторів розробляється, уточнюється та погоджується з кредиторами.

Вказана позиція викладена у Постанові Верховного Суду №925/473/20 від 25.08.2021 року.

Боржником не подано суду проект плану реструктуризації боргів, який відповідає вимог чинного законодавства.

Окрім викладеного, до суду надано копії запитів направлених на електронні адреси фінансових установ із вимогою про надання копій кредитних договорів та інформації про розмір прострочених зобов`язань ОСОБА_1 .

Разом із тим до заяви про усунення недоліків документів, з яких вбачається отримання фінансовими установами зазначених вище запитів та реагування останніх на зазначені запити не надано.

Отже, враховуючи вищенаведене, господарський суд встановив, що станом на 20.10.2023 ОСОБА_1 не надано доказів усунення всіх недоліків заяви про відкриття справи №904/5266 щодо неплатоспроможності фізичної особи, зазначених в ухвалі господарського суду від 09.10.2023.

Приписами частини 1 статті 38 Кодексу України з процедур банкрутства передбачено, що господарський суд не пізніше п`яти днів з дня надходження заяви про відкриття провадження у справі або закінчення строку на усунення недоліків заяви повертає її та додані до неї документи без розгляду.

Згідно частини 3 статті 38 Кодексу України з процедур банкрутства повернення заяви про відкриття провадження у справі про банкрутство не перешкоджає повторному зверненню з такою заявою до господарського суду у встановленому порядку.

Відповідно до частини 4 статті 174 Господарського процесуального кодексу України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Згідно з частини 6 статті 174 Господарського процесуального кодексу України, суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Враховуючи викладене, приймаючи до уваги невиконання заявником всіх вимог ухвали господарського суду від 09.10.2023 про залишення заяви без руху, господарський суд вважає, що заява ОСОБА_1 про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність підлягає поверненню, оскільки заявник не усунув недоліки заяви про порушення провадження у справі про неплатоспроможність у строк, встановлений судом.

Господарський суд також зазначає, що повернення заяви про відкриття провадження у справі про банкрутство не перешкоджає повторному зверненню з такою заявою до господарського суду у встановленому порядку, у зв`язку з чим право ОСОБА_1 на доступ до правосуддя у цій справі не порушується та не обмежується.

Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів заявника, господарський суд враховує висновку Європейського Суду з прав людини у справі Проніна проти України (Рішення ЄСПЛ від 18.07.2006). Зокрема, ЄСПЛ у своєму рішенні зазначив, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.

Наведена правова позиція викладена у постановах Центрального апеляційного господарського суду від 07.12.2021 у справі №904/6465/21 та від 28.02.2023р. по справі № 904/4703/22.

З огляду на те, що ухвалою суду від 20.10.2023 заяву ОСОБА_1 про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність фізичної особи з доданими до неї документами повернуто без розгляду заявнику, клопотання про витребування доказів підлягає поверненню заявнику.

Керуючись ст. ст. 232-235 Господарського процесуального кодексу України, ст. ст. 38, 116, 117 Кодексу України з процедур банкрутства господарський суд

УХВАЛИВ:

Повернути ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ) заяву про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність фізичної особи з доданими до неї документами.

Повернути ОСОБА_1 клопотання про витребування доказів без розгляду.

Ухвала набирає законної сили - 20.10.2023.

Ухвала може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції в порядку та строки, встановлені статтями 254-257 Господарського процесуального кодексу України.

Суддя А.В. Суховаров