ЗАХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
_________________________________________________________________________________________________________
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"10" жовтня 2023 р. Справа №914/519/23

Західний апеляційний господарський суд у складі колегії:

головуючого судді Кравчук Н.М.

суддів Плотніцький Б.Д.

Матущак О.І.

секретар судового засідання Михайлишин С.В.

розглянувши апеляційну скаргу Заступника керівника Львівської обласної прокуратури (вх. № ЗАГС 01-05/2699/23 від 21.08.2023)

на ухвалу Господарського суду Львівської області від 01.08.2023 (суддя І.Б. Козак повний текст складено 07.08.2023)

у справі № 914/519/23

за позовом Заступника керівника Львівської обласної прокуратури, м.Львів,

в інтересах держави в особі: Новояворівської міської ради, м. Новояворівськ,

до відповідача: Приватного підприємства Культурне рибне господарство Яворівське (надалі ПП Культурне рибне господарство Яворівське), с. Прилбичі, Яворівського району,

про усунення перешкод у користуванні та розпорядженні земельною ділянкою шляхом її повернення.

за участю учасників справи:

від прокуратури: Максимовська С.С.;

від позивача: не з`явився;

від відповідача: не з`явився

ВСТАНОВИВ:

09.02.2023 Заступник керівника Львівської обласної прокуратури звернувся до Господарського суду Львівської області з позовом в інтересах держави в особі Новояворівської міської ради до ПП Культурне рибне господарство Яворівське про усунення перешкод у здійсненні Новояворівською міською радою права користування та розпорядження земельною ділянкою водного фонду водосховища «Великий Гноєнець», площею 71,5152 га, що розташована за межами с. Терновиця Яворівського району Львівської області на території земель Новояворівської міської ради, шляхом її повернення Приватним підприємством «Культурне рибне господарство «Яворівське» Новояворівській міській раді.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що відповідач використовує земельну ділянку та водний об`єкт на ній без оформлення будь-якої документації, що дає право на користування ділянкою (право оренди) чи право власності.

Підставою для представництва прокуратурою інтересів держави в особі Новояворівської міської ради обгрунтовується невжиттям Новояворівською міською радою будь-яких заходів на усунення наявного порушення інтересів держави, які полягають у користуванні відповідачем спірною земельною ділянкою комунальної власності в межах водного об`єкта площею 71,5152 га без будь-яких правових підстав.

Ухвалою Господарського суду Львівської області від 01.08.2023 року у справі №914/519/23 (суддя І.Б. Козак) позовну заяву Заступника керівника Львівської обласної прокуратури в інтересах держави в особі Новояворівської міської ради до Приватного підприємства «Культурне рибне господарство «Яворівське» про усунення перешкод у користуванні та розпорядженні земельною ділянкою шляхом її повернення у справі №914/519/23 залишено без розгляду.

При прийнятті ухвали суд виходив з того, що листом від 03.02.2023 вих №15/1-130вих-23 прокурор повідомив Новояворівську МР про звернення з позовом до Господарського суду Львівської області, 07.02.2023 примірники позову з додатками були надіслані учасникам процесу, а 09.02.2023 позовна заява №15/1-135вих-23 від 06.02.2023 була зареєстрована канцелярією суду. Водночас, суд зазначив, що матеріалами справи підтверджується вчинення Новояворівською міською радою самостійно дій для належного захисту інтересів держави в частині повноважень у сфері землекористування (земель водного фонду), шляхом прийняття рішення № 2191 від 16.02.2023, яким надано дозвіл ПП «Культурне рибне господарство «Яворівське» на виготовлення технічної документації із землеустрою щодо встановлення меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) водосховища «Великий Гноєнець» в межах Новояворівської міської ради орієнтовною площею 72 га для рибогосподарських потреб з метою оформлення права оренди. Відтак, суд дійшов висновку, що прокурором не обгрунтовано підставність застовування представницьких повноважень у цій справі, що є підставою для залишення цього позову без розгляду.

Не погоджуючись з вказаною ухвалою суду, Заступник керівника Львівської обласної прокуратури подав апеляційну скаргу на ухвалу Господарського суду Львівської області від 01.08.2023 року у справі №914/519/23, в якій просить скасувати зазначену ухвалу суду та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції. Скаржник вважає оскаржувану ухвалу незаконною, прийнятою з порушенням норм процесуального права. Зокрема, прокурор зазначає, що свої позовні вимоги обгрунтовує порушенням інтересів держави, які полягають у користуванні відповідачем земельною ділянкою комунальної власності в межах водного об`єкта площею 71,5152 га без будь-яких правових підстав, оскільки земельна ділянка у межах водного об`єкта на Публічній кадастровій карті України не сформована, відомості у Єдиному державному реєстрі речових прав щодо права користування нею ПП «КРГ «Яворівське» відсутні, а Новояворівською міською радою будь-яких заходів на усунення наявного порушення не вживається. Вказане свідчить про порушення права держави, яке підлягає захисту з метою усунення перешкод в розпорядженні та користуванні таким майном шляхом його повернення.

Прокурор також зазначає, що попередньо, з метою з`ясування підстав для представництва інтересів держави, обласна прокуратура 16.12.2022 скеровувала запит позивачу, у якому з покликанням на ч.4 ст. 23 ЗУ «Про прокуратуру» просила впродовж 10-ти днів надати інформацію щодо наявності наміру про звернення Новояворівської міської ради із позовними вимогами щодо законності використання ПП «КРГ «Яворівське» земельної ділянки водного фонду із розташованим на ній водосховищем.

У відповідь на вказаний лист, Новояворівська міська рада листом від 26.12.2022 повідомила, що ПП «КРГ «Яворівське» 31.12.2021 зверталося до міської ради з клопотанням про надання дозволу на розроблення технічної документації із землеустрою щодо встановлення (відновлення) меж земельних ділянок в натурі площею 4,43 га та площею 180,6 га на землях водного фонду, розташованих за межами населеного пункту на території Новояворівської міської ради (колишні Терновицька, Прилбичівська та Бердихівська сільські ради), проте вказане клопотання на черговій сесії 17.02.2022 Новояворівської міської ради не набрало достатньої кількості голосів.

Таким чином, прокурор звертає увагу, що позивачу з 31.12.2021 було достовірно відомо, що відповідач користується спірною земельною ділянкою без правовстановлюючих документів, проте позивачем жодних дій для захисту інтересів держави не було вжито.

На виконання вимог абз. 3 ч. 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурором повторно було скеровано відповідне повідомлення від 03.02.2023 за № 15/1 -130вих-23. Новояворівській міській раді про застосування представницьких повноважень в інтересах держави в зв`язку з відсутністю самостійного реагування органом місцевого самоврядування з метою усунення порушень у судовому порядку.

Відповідач у відзиві на апеляційну скаргу та в пояснення, наданих суду в попередньому судовому засіданні 03.10.2023, заперечує проти доводів скаржника, вважає апеляційну скаргу безпідставною та необґрунтованою. Зокрема, зазначає, що 18.01.2023 на сайті Новояворівської міської ради було оприлюднено проекти рішень, в тому числі проект рішення «Про надання дозволу на виготовлення технічної документації із землеустрою щодо встановлення (відновлення) меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) водосховища «Великий Гноєнець» в межах Новояворівської міської ради орієнтовною площею 72 га», яке в подальшому 16.02.2023 було прийнято на черговій сесії Новояворівської міської ради. На переконання відповідача, прийняття даного рішення позивачем та оприлюднення такого попередньо на сайті Ради, свідчить про вжиття компетентним органом заходів протягом розумного строку на усунення порушень. Зважаючи на це, відповідач вважає, що Львівська обласна прокуратура передчасно звернулась до суду з даним позовом. Просить ухвалу Господарського суду Львівської області від 01.08.2023 у справі № 914/519/23 залишити без змін, апеляційну скаргу без задоволення.

Позивач не надав суду письмового відзиву на апеляційну скаргу.

При прийнятті постанови суд апеляційної інстанції виходив з наступного.

Згідно з частиною 3 статті 3 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до ч. 3 ст. 4 ГПК України до господарського суду у справах, віднесених законом до його юрисдикції, мають право звертатися особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Статтею 14 названого Кодексу унормовано, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

За приписами ч. 3 ст. 41 ГПК України у господарських справах можуть також брати участь органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Так, ст. 1311 Конституції України на прокуратуру покладено функцію представництва інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Згідно із ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті, крім випадку, визначеного абзацом четвертим цієї частини.

У відповідності до абзаців 1, 2 частини 4 статті 23 Закону України «Про прокуратуру» наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень.

Отже, виключними випадками, за яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді є нездійснення або неналежним чином здійснення своїх повноважень органом державної влади, органом місцевого самоврядування чи іншим суб`єктом владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Згідно з положеннями ч.ч. 3-5 ст.53 ГПК України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 174 цього Кодексу. У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі набуває статусу позивача.

Зі змісту наведених правових норм вбачається, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави у двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати такий захист у спірних правовідносинах; 2) якщо немає органу державної влади, органу місцевого самоврядування чи іншого суб`єкта владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах.

Перший «виключний випадок» передбачає наявність органу, який може здійснювати захист інтересів держави самостійно, а другий - відсутність такого органу. Однак, підстави представництва інтересів держави прокуратурою у цих двох випадках істотно відрізняються.

У першому випадку прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює неналежно.

«Нездійснення захисту» має прояв в пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень - він обізнаний про порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається.

«Здійснення захисту неналежним чином» має прояв в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, але яка є неналежною.

«Неналежність» захисту може бути оцінена з огляду на встановлений порядок захисту інтересів держави, який, серед іншого, включає досудове з`ясування обставин порушення інтересів держави, обрання способу їх захисту та ефективне здійснення процесуальних прав позивача.

Колегія суддів апеляційної інстанції звертає увагу на те, що захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює у судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимогам закону не здійснює захисту або робить це неналежно.

Разом з тим прокурор не може вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати належного суб`єкта владних повноважень, який може і бажає захищати інтереси держави.

Таким чином, прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу. Бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

Звертаючись до компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню тощо.

Отже, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва. Якщо прокурору відомі причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові. Але якщо з відповіді зазначеного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.

Аналогічну правову позицію викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18.

З огляду на викладене, підставою для представництва прокурором інтересів держави в суді є належне обґрунтування, підтверджене достатніми доказами, зокрема, але не виключно, повідомленням прокурора на адресу відповідного органу про звернення до суду від його імені, відповідними запитами, а також копіями документів, отриманих від органу, що свідчать про наявність підстав для такого представництва.

При цьому, законодавством не визначено строку, у який таке повідомлення має направлятись, також законодавством не визначено конкретних вимог щодо форми чи змісту відповідного повідомлення та способу його направлення відповідній стороні у справі.

У такому випадку суд зобов`язаний дослідити: чи знав або повинен був знати відповідний орган про допущені порушення інтересів держави, чи мав відповідні повноваження для їх захисту, проте всупереч цим інтересам за захистом до суду не звернувся.

Як вбачається з матеріалів даної справи, прокурор звернувся до Господарського суду Львівської області з позовною заявою в інтересах Новояворівської міської ради як органу, що уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, підтверджуючи таке звернення належними доказами.

Так, прокурор, звертаючись до суду обґрунтував позовні вимоги порушенням інтересів держави, які полягають у користуванні відповідачем земельною ділянкою комунальної власності в межах водного об`єкта площею 71,5152 га без будь-яких правових підстав, а також невжиття Новояворівською міською радою будь-яких заходів на усунення наявного порушення.

З матеріалів справи також вбачається, що Львівська обласна прокуратура з метою з`ясування підстав для представництва інтересів держави скеровувала на адресу Новояворівської міської ради запит від 16.12.2022 № 15/1-1790 вих-22 про надання інформації та матеріалів, у якому зазначала про виявлені прокурором порушення вимог земельного та водного законодавства та витребовувала інформацію щодо, зокрема, наявності наміру міської ради на звернення до суду з метою усунення виявлених порушень та пояснення щодо причин незастосування таких заходів (т. 1, а.с. 110-112).

У запиті прокурор просив у відповідності до ч. 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» впродовж 10 днів з часу отримання вказаного запиту надати, зокрема інформацію: наявності наміру або прийнятого у встановленому порядку рішення про звернення Новояворівської міської ради із позовними вимогами до суду щодо законності використання (оренди) ПП «КРГ «Яворівські» земельної ділянки водного фонду із розташованим на ній водосховищем «Великий Гноєнець» («Терновиця»), відповідності прийнятих розпорядчих документів, у т.ч. іншими уповноваженими органами на таке використання (оренду), дотримання вимог закону при укладенні правочину (правочинів) про використання даного водного об`єкта із земельною ділянкою або приведення їх у відповідність, чи інших пов`язаних із перечисленими вище підстав. У разі незастосування заходів реагування позовного характеру, чи неможливості застосування таких прокурор просив інформувати про причини.

Виконавчий комітет Новояворівської міської ради на запит прокуратури № 15/1-1790 вих-22 від 16.12.2022 надіслав лист № 4638/10 від 26.12.2022, в якому повідомив, що Новояворівською міською радою не приймалося рішення щодо погодження, розробки та затвердження документації із землеустрою та нормативно-грошової оцінки. Також міська рада зазначила, що 31.12.2021 ПП «КРГ «Яворівське» зверталося до міської ради з клопотанням про надання дозволу на розроблення технічної документації із землеустрою щодо встановлення (відновлення) меж земельних ділянок в натурі (на місцевості) площею 4,43 га та площею 180,6 га на землях водного фонду, розташованих за межами населеного пункту на території Новояворівської міської ради (колишні Терновицька, Прилбичівська та Бердихівська сільські ради, які увійшли до Новояворівської міської ради) , проте, рішення по вказаному клопотанню не прийнято у зв`язку із тим, що таке не набрало достатньої кількості голосів. Виконавчий комітет Новояворівської міської ради буде повторно ініціювати внесення даного питання стосовно розроблення документації із землеустрою на розгляд чергової сесії Ради (т. 1, а.с. 113).

З наведеного вбачається, що Новояворівській міській раді з 31.12.2021 року було достовірно відомо, що відповідач користується спірною земельною ділянкою без правовстановлюючих документів, проте жодних дій з метою захисту інтересів держави протягом понад 13 місяців позивачем не вживалося.

Суд апеляційної інстанції погоджується з твердженнями прокурора про те, що повідомлення органом місцевого самоврядування про намір у майбутньому розглянути заяву відповідача не є підставою для не реагування прокурором по факту порушення відповідачем земельного та водного законодавства.

Суд апеляційної інстанції не погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що прокурором не доведено бездіяльності компетентного органу та не дотримано розумних строків, оскільки листом від 03.02.2023 прокурор повідомив Новояворівську міську раду про звернення з позовом до господарського суду , а вже 09.02.2023 позовна заява прокурора була зареєстрована в канцелярії суду. Також суд першої інстанції взяв до уваги рішення Новояворівської міської ради № 2191 від 16.02.2023, яким надано дозвіл ПП «Культурне рибне господарство «Яворівське» на виготовлення технічної документації із землеустрою щодо встановлення меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) водосховища «Великий Гноєнець» в межах Новояворівської міської ради орієнтовною площею 72 га.

Проте, колегія суддів звертає увагу, що як зазначалося вище, Львівська обласна прокуратура з метою з`ясування підстав для представництва інтересів держави скеровувала на адресу Новояворівської міської ради запит від 16.12.2022 № 15/1-1790 вих-22, в якому зазначала про виявлені прокурором порушення вимог земельного та водного законодавства та витребовувала інформацію щодо, зокрема, наявності наміру міської ради на звернення до суду з метою усунення виявлених порушень та пояснення щодо причин незастосування таких заходів (т. 1, а.с. 110-112).

Покликання місцевого господарського суду на рішення Новояворівської міської ради № 2191 від 16.02.2023, яким надано дозвіл ПП «Культурне рибне господарство «Яворівське» на виготовлення технічної документації із землеустрою, не може свідчити про усунення порушення інтересів держави, за захистом яких прокурор звернувся із даним позовом, оскільки прокурор звернувся з позовом до суду 09.02.2023. Факт прийняття рішення № 2191 від 16.02.2023 не свідчить про вчинення позивачем будь-яких активних дій, спрямованих на захист інтересів держави.

Тобто, незважаючи на обізнаність про наявні порушення земельного законодавства, відповідні заходи представницького характеру на усунення наявних протягом тривалого часу порушень інтересів держави Новояворівською міською радою самостійно не вживались, що свідчить про неналежне здійснення своїх повноважень.

Згідно правової позиції наведеної Верховним Судом у постанові від 10.08.2021 справа № 923/833/20 «… за встановлених обставин щодо попереднього інформування про виявлені порушення та відповіді щодо обізнаності про порушення, вимога про надання відповідному органу «розумного строку» для самостійного реагування на порушення, розрахованого саме від останнього повідомлення прокурора, з огляду на встановлення факту тривалої обізнаності такого органу про порушення інтересів держави та не реагування на нього (незалежно від його причин) і, як наслідок, залишення позову прокурора без розгляду з цих підстав є проявом правого пуризму та надмірного формалізму, який порушує право на справедливий розгляд справи…».

Підсумовуючи усе вищенаведене, колегія суддів приходить до висновку, що прокуратурою зібрано належні докази, попередньо до звернення до суду повідомлено уповноважений орган, який не здійснював захист державних інтересів, про наявність підстав для подання позову, надано йому розумний строк для самостійного вжиття заходів до усунення виявленого порушення.

Відтак, суд апеляційної інстанції вважає помилковим висновок місцевого господарського суду, що прокурором не обґрунтовано підставність застосування представницьких повноважень у даній справі, що є підставою для залишення цього позову без розгляду.

Відповідно до п.п. 3, 4 ч.1 ст.280 ГПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: невідповідність висновків суду обставинам справи; порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Враховуючи наведене, зважаючи на те, що доводи апеляційної скарги знайшли своє підтвердження під час апеляційного розгляду, колегія суддів дійшла висновку про наявність підстав для задоволення вимог апеляційної скарги, скасування ухвали Господарського суду Львівської області від 01.08.2023 та направлення справи № 914/519/23 до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Питання розподілу судових витрат буде вирішено судом першої інстанції після розгляду справи по суті.

Керуючись, ст. ст. 269, 275, 280, 282, 284 Господарського процесуального кодексу України, Західний апеляційний господарський суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Заступника керівника Львівської обласної прокуратури задовольнити.

2. Ухвалу Господарського суду Львівської області від 01.08.2023 року у справі №914/519/23 скасувати.

3. Справу № 914/519/23 направити для продовження розгляду до Господарського суду Львівської області.

4. Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку в строки, передбачені ст.ст. 287-288 ГПК України.

Веб-адреса судового рішення в Єдиному державному реєстрі судових рішень: http//reyestr.court.gov.ua.

Повний текст постанови виготовлено 20.10.2023

Головуючий суддя Н.М. Кравчук

Судді Б.Д. Плотніцький

О.І. Матущак