ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ДОНЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
_____________________________________________________________________________
У Х В А Л А

ПРО ВІДКРИТТЯ ПРОВАДЖЕННЯ У СПРАВІ ПРО БАНКРУТСТВО

17.10.2023р. Справа №905/291/23

за заявою Акціонерного товариства ОТП Банк, м.Київ

до боржника Товариства з обмеженою відповідальністю Костянтинівський завод металургійного обладнання, м.Костянтинівка ()

про відкриття провадження у справі про банкрутство

Суддя Левшина Г.В.

при секретарі судового засідання Бутенко П.Є.

Представники сторін:

від кредитора: Киричук Р.П.

від боржника: Корсун Р.А.

23.08.2023р. до господарського суду Донецької області звернулось Акціонерне товариство «ОТП Банк» із заявою №73-1-3/901 від 17.08.2023р. до боржника, Товариства з обмеженою відповідальністю «Костянтинівський завод металургійного обладнання», м.Костянтинівка (), про відкриття провадження у справі про банкрутство.

Згідно ухвали суду від 15.09.2023р. заяву №73-1-3/901 від 17.08.2023р. Акціонерного товариства «ОТП Банк», м.Київ про відкриття провадження у справі про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю Костянтинівський завод металургійного обладнання, м.Костянтинівка приєднано до матеріалів справи №905/291/23; присвоєно заяві №73-1-3/901 від 17.08.2023р. Акціонерного товариства «ОТП Банк», м.Київ про відкриття провадження у справі про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю Костянтинівський завод металургійного обладнання, м.Костянтинівка номер справи 905/291/23; заяву №73-1-3/901 від 17.08.2023р. Акціонерного товариства «ОТП Банк», м.Київ залишено без руху та надано Акціонерному товариству «ОТП Банк», м.Київ строк для усунення недоліків його заяви.

25.09.2023р. на електронну адресу суду від Акціонерного товариства «ОТП Банк», м.Київ надійшла заява про усунення недоліків, до якої додано відповідні платіжні доручення про сплату судового збору та авансування винагороди арбітражному керуючому. Окрім цього, заявником було подано уточнену заяву про відкриття провадження у справі про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю Костянтинівський завод металургійного обладнання та надано розрахунок заборгованості станом на 23.08.2023р. Так, ініціюючий кредитор у заяві №73-1-3/901 від 17.08.2023р. з урахуванням заяви №73-1-3/901 від 17.08.2023р. просить відкрити провадження у справі про банкрутство ТОВ; визнати грошові вимоги на загальну суму 48758347,09 грн., у тому числі: 39156586,43 грн. заборгованість по тілу кредиту, 9601760,66 грн. нараховані проценти за користування кредитом; призначити розпорядником майна арбітражного керуючого Козирицького Андрія Сергійовича. Обгрунтовуючи наявність підстав для відкриття провадження у справі заявник посилається на порушення боржником, як позичальником, зобов`язань за кредитним договором про надання банківських послуг №CR 21-970/28-2 від 17.02.2022р.

Згідно з ухвалою від прийнято до розгляду заяву Акціонерного товариства «ОТП Банк», м.Київ про відкриття провадження у справі про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю «Костянтинівський завод металургійного обладнання», м.Костянтинівка; проведення підготовчого засідання призначено на 16.10.2023 року о 13:00 год.; боржнику до дати підготовчого засідання запропоновано надати до суду відзив на заяву про відкриття провадження у справі із доданням відповідних доказів, складений відповідно до ст.36 Кодексу України з процедур банкрутства та з урахуванням п.6 ст.39 цього Кодексу, а також доказів направлення заявнику копії відзиву; зобов`язано заявника надати суду документально підтвердженні відомості погашення кредиторської заборгованості боржником (у разі наявності), а також додаткові відомості (за їх наявності), необхідні для вирішення питання про відкриття провадження у справі про банкрутство; встановлено заборону власнику майна (органу, уповноваженому управляти майном) боржника та боржнику приймати рішення щодо ліквідації, реорганізації боржника, а також відчужувати основні засоби.

У підготовче судове засідання 16.10.2023р. з`явилися представники учасників. При цьому, боржником заявлене клопотання про відкладення розгляду справи та продовження строку на надання відзиву на заяву банку про відкриття провадження у справі про банкрутство.

16.10.2023р. судом оголошено перерву у підготовчому засіданні до 17.10.2023р. о 14.00 год.

17.10.2023р. боржником заявлене клопотання про відкладення розгляду справи та надання часу для мирного врегулювання спору.

В судовому засіданні 17.10.2023р. боржник наполягав на задоволенні заявлених ним клопотань, представником АТ «ОТП Банк» заявлено про наявність намірів врегулювати спір, вирішення клопотань боржника передано на розсуд суду.

Щодо заявлених Товариством з обмеженою відповідальністю Костянтинівський завод металургійного обладнання клопотань суд відмовляє у їх задоволенні враховуючи наступне:

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.2 Господарського процесуального кодексу України завданнями господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Згідно положень п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 року кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом. Також, відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема "Іззетов проти України", "Пискал проти України", "Майстер проти України", "Субот проти України", "Крюков проти України", "Крат проти України", "Сокор проти України", "Кобченко проти України", "Шульга проти України", "Лагун проти України", "Буряк проти України", "ТОВ "ФПК "ГРОСС" проти України", "Гержик проти України" суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.

Вказане узгоджується з рішенням Європейського суду з прав людини від 08 листопада 2005 року у справі Смірнов проти України, відповідно до якого в силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

В своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Як встановлено, АТ «ОТП Банк» звернулося до суду з відповідною заявою про відкриття провадження у справі про банкрутство 17.08.2023р. (згідно відомостей органів зв`язку).

Нормами ст.35 Кодексу України з процедур банкрутство встановлено строки постановлення судом ухвали про прийняття до розгляду заяви про відкриття провадження у справі про банкрутство, проведення підготовчого засідання у справі. При цьому, вказаною нормою не передбачено випадків продовження, поновлення вказаних строків.

Враховуючи, що ухвалу про прийняття заяви банку до розгляду було постановлено судом 26.09.2023р., станом на 17.10.2023р. відповідний строк проведення підготовчого засідання не дотримано.

Статтею 36 Кодексу також врегульоване питання подання боржником відзиву на заяву про відкриття провадження у справі про банкрутство, згідно якої, зокрема, відзив подається до дати проведення підготовчого засідання. Відсутність відзиву на заяву про відкриття провадження у справі не перешкоджає провадженню у справі.

Суд враховує ті обставини, що право бути почутим є одним з ключових принципів процесуальної справедливості, яка передбачена статтею 129 Конституції України і статтею 6 Конвенції. Учасник справи повинен мати можливість захистити свою позицію в суді. Така можливість сприяє дотриманню принципу змагальності через право особи бути почутою та прийняттю обґрунтованого і справедливого рішення. Загальна концепція справедливого судочинства, яка охоплює основний принцип, згідно з яким провадження має бути змагальним, вимагає, щоб особа була поінформована про порушення справи та хід її розгляду.

Такі принципи господарського судочинства, як рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, змагальність сторін, диспозитивність та офіційне з`ясування всіх обставин у справі, реалізуються, зокрема, шляхом надання особам, які беруть участь у справі, рівних процесуальних прав й обов`язків, до яких, зокрема, віднесено право знати про дату, час і місце судового розгляду справи, про всі судові рішення, які ухвалюються у справі та стосуються їхніх інтересів, а також право давати усні та письмові пояснення, доводи та заперечення.

За висновками суду, як на момент звернення банку з відповідною заявою до суду, так й на момент прийняття її до розгляду судом, проведення підготовчого засідання боржник мав можливість та час підготувати, надати суду заперечення щодо вимог кредитора АТ «ОТП Банк», вжити заходів щодо представництва інтересів боржника у суді, як це було вчинено боржником попередньо при зверненні до нього інших ініціюючих кредиторів.

Посилання боржника як на поважну причину невчинення відповідних дій на таку обставину як знаходження підприємства у зоні ведення активних бойових дій, суд не приймає. Так, введення Указами Президента України воєнного стану в Україні не обмежене певною територією, а розповсюджується на всю територію України, тобто стосується безпосередньо як кредитора, так й боржника. При цьому, розташування підприємства боржника у місті Костянтинівка, за висновками суду, жодним чином не унеможливлювало вчинення останнім належних дій для участі у судовому розгляду з огляду на активну поведінку представників боржника у попередніх судових засіданнях при розгляді питань щодо відкриття провадження у справі про банкрутство за заявами інших кредиторів. Більше того, за висновками суду, враховуючи надані кредитором документи (у вигляді, зокрема, виписок з банківського рахунку), складання відповідного відзиву жодним чином не перебувало в залежності від місця розташування боржника або його представника.

Будь-яких інших підстав та причин неможливості вчинення зазначених вище процесуальних дій у визначені строки відповідачем не вказано, судом не встановлено.

Щодо посилань сторін на можливість мирного врегулювання спору, судом враховуються норми ст.90 Кодексу України з процедур банкрутства, за якими передбачено закриття провадження у справі про банкрутство у разі, зокрема, укладення мирової угоди між боржником та кредиторами відповідно до статті 192 Господарського процесуального кодексу України. Тобто, відкриттям провадження у справі про банкрутство учасники справи жодним чином не обмежені у праві укласти мирову угоду.

Суд враховує, що згідно ст.2 Господарського процесуального кодексу України завданням господарського судочинства є вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави. Одночасно, за змістом Преамбули Кодексу України з процедур банкрутства цей кодекс встановлює умови та порядок відновлення платоспроможності боржника - юридичної особи або визнання його банкрутом з метою задоволення вимог кредиторів. Таким чином, законодавець визначив альтернативні способи захисту порушених прав в господарському судочинстві шляхом звернення до суду з позовом або шляхом звернення до суду з заявою про відкриття провадження у справі про банкрутство. Обидва способи судового захисту направлені на поновлення, зокрема, майнових прав кредиторів, проте, процедурні механізми реалізації даних способів суттєво відрізняються. Як наслідок, сторона (кредитор), звертаючись до суду за захистом свого права певним способом не може не усвідомлювати наслідки вчинення відповідних дій. У даному випадку, звернення до суду з відповідною заявою саме про відкриття провадження у справі про банкрутство боржника, усунення недоліків даної заяви шляхом сплати судового збору та авансування витрат на винагороду арбітражного керуючого є свідченням наявності намірів банку відкрити відповідне провадження про банкрутство ПАТ Костянтинівський завод металургійного обладнання. При цьому, у разі наявності намірів врегулювати спір в позасудовому порядку, у АТ «ОТП Банк» було наявним право відкликати відповідну заяву, проте, відповідних дій не вчинено. В свою чергу, усвідомлюючи наслідки подання відповідної заяви, розуміючи норми ст.39 Кодексу України з процедур банкрутства, згідно яких результатом підготовчого засідання є або відкриття або відмова у відкритті справи про банкрутство, боржником за день та в день проведення підготовчого засідання подаються

Таким чином, враховуючи викладене, суд відмовляє у задоволенні клопотань боржника.

Розглянувши у підготовчому засіданні 17.10.2023р. заяву №73-1-3/901 від 17.08.2023р. Акціонерного товариства «ОТП Банк», м.Київ про відкриття провадження у справі про банкрутство ТОВ «Костянтинівський завод металургійного обладнання», м.Костянтинівка, наявні в матеріалах справи документи, заслухавши пояснення представника ініціюючого кредитора, суд виходить з наступного:

Статтею 8 Кодексу України з процедур банкрутства визначено, що справи про банкрутство (неплатоспроможність) розглядаються господарськими судами за місцезнаходженням боржника - юридичної особи, місцем проживання фізичної особи або фізичної особи - підприємця.

Право на звернення до господарського суду із заявою про відкриття провадження у справі про банкрутство мають боржник, кредитор.

У розумінні ст.1 Кодексу України з процедур банкрутства боржник - юридична особа або фізична особа, у тому числі фізична особа - підприємець, неспроможна виконати свої грошові зобов`язання, строк виконання яких настав;

грошове зобов`язання (борг) - зобов`язання боржника сплатити кредитору певну грошову суму відповідно до цивільно-правового правочину (договору) та на інших підставах, передбачених законодавством України. До грошових зобов`язань належать також зобов`язання щодо сплати податків, зборів (обов`язкових платежів), страхових внесків на загальнообов`язкове державне пенсійне та інше соціальне страхування; зобов`язання, що виникають внаслідок неможливості виконання зобов`язань за договорами зберігання, підряду, найму (оренди), ренти тощо та які мають бути виражені у грошових одиницях. До складу грошових зобов`язань боржника, у тому числі зобов`язань щодо сплати податків, зборів (обов`язкових платежів), страхових внесків на загальнообов`язкове державне пенсійне та інше соціальне страхування, не включаються неустойка (штраф, пеня) та інші фінансові санкції, визначені на дату подання заяви до господарського суду, а також зобов`язання, що виникли внаслідок заподіяння шкоди життю і здоров`ю громадян, зобов`язання з виплати авторської винагороди, зобов`язання перед засновниками (учасниками) боржника - юридичної особи, що виникли з такої участі. Склад і розмір грошових зобов`язань, у тому числі розмір заборгованості за передані товари, виконані роботи і надані послуги, сума кредитів з урахуванням відсотків, які зобов`язаний сплатити боржник, визначаються на день подання до господарського суду заяви про відкриття провадження у справі про банкрутство (неплатоспроможність), якщо інше не встановлено цим Кодексом. При поданні заяви про відкриття провадження у справі про банкрутство (неплатоспроможність) розмір грошових зобов`язань визначається на день подання до господарського суду такої заяви;

кредитор - юридична або фізична особа, а також контролюючий орган, уповноважений відповідно до Податкового кодексу України здійснювати заходи щодо забезпечення погашення податкового боргу та недоїмки зі сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування у межах своїх повноважень, та інші державні органи, які мають вимоги щодо грошових зобов`язань до боржника, а також адміністратор за випуском облігацій, який відповідно до Закону України "Про ринки капіталу та організовані товарні ринки" діє в інтересах власників облігацій, які мають підтверджені у встановленому порядку документами вимоги щодо грошових зобов`язань до боржника;

банкрутство - визнана господарським судом нездатність боржника відновити свою платоспроможність за допомогою процедури санації та реструктуризації і погасити встановлені у порядку, визначеному цим Кодексом, грошові вимоги кредиторів інакше, ніж через застосування ліквідаційної процедури або процедури погашення боргів боржника;

неплатоспроможність - неспроможність боржника виконати після настання встановленого строку грошові зобов`язання перед кредиторами не інакше, як через застосування процедур, передбачених цим Кодексом.

Преамбулою Кодексу України з процедур банкрутства визначено мету цього Закону, а саме застосування умов та порядку задля задоволення вимог кредиторів.

Відповідно до ст.39 Кодексу України з процедур банкрутства перевірка обґрунтованості вимог заявника, а також з`ясування наявності підстав для відкриття провадження у справі про банкрутство, здійснюються господарським судом у підготовчому засіданні, яке проводиться в порядку, передбаченому цим Кодексом. У підготовчому засіданні господарський суд розглядає подані документи, заслуховує пояснення сторін, оцінює обґрунтованість заперечень боржника, вирішує інші питання, пов`язані з розглядом справи. Якщо провадження у справі відкривається за заявою кредитора, господарський суд перевіряє можливість боржника виконати майнові зобов`язання, строк яких настав. Боржник може надати підтвердження спроможності виконати свої зобов`язання та погасити заборгованість.

Статтею 36 Кодексу України з процедур банкрутства встановлено, що боржник до дати проведення підготовчого засідання надає до господарського суду та заявнику відзив на заяву про відкриття провадження у справі. До відзиву боржника додаються докази відправлення заявнику копії відзиву. Крім відомостей, передбачених Господарським процесуальним кодексом України, у відзиві боржника зазначаються: заперечення боржника щодо вимог заявника (заявників); загальна сума заборгованості боржника перед кредиторами за зобов`язаннями, що передбачають виплату грошових коштів, у тому числі зі сплати податків і зборів (обов`язкових платежів), з виплати заробітної плати; відомості про наявне у боржника майно, а також про всі рахунки боржника в установах банків та інших фінансово-кредитних установах, реквізити рахунків; відомості про всі рахунки, на яких ведеться облік прав на цінні папери, що належать боржнику у депозитарних установах, їх реквізити; відомості про всі рахунки, електронні гаманці, відкриті у небанківських надавачах платіжних послуг, емітентах електронних грошей, що належать боржнику, їх реквізити; відомості про проведення боржником діяльності, пов`язаної з державною таємницею; докази необґрунтованості вимог заявника (за наявності). У відзиві боржника можуть зазначатися й інші відомості, що мають значення для розгляду справи.

За результатами розгляду заяви про відкриття провадження у справі та відзиву боржника господарський суд згідно із ч.5 ст.39 Кодексу України з процедур банкрутства постановляє ухвалу про: відкриття провадження у справі; відмову у відкритті провадження у справі.

Згідно ч.6 ст.39 Кодексу України з процедур банкрутства господарський суд відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо: вимоги кредитора свідчать про наявність спору про право, який підлягає вирішенню у порядку позовного провадження; вимоги кредитора (кредиторів) задоволені боржником у повному обсязі до підготовчого засідання суду. При цьому, відмова у відкритті провадження у справі про банкрутство не перешкоджає повторному зверненню до господарського суду із заявою про відкриття провадження у справі про банкрутство за наявності підстав, встановлених цим Кодексом (ч.7 ст.39 Кодексу України з процедур банкрутства).

У постанові Верховного Суду від 31.08.2023 у справі №922/595/23 зазначено, що завданням підготовчого засідання господарського суду у розгляді заяви про відкриття провадження у справі про банкрутство є перевірка обґрунтованості вимог ініціюючого кредитора на предмет (1) наявності між заявником і боржником грошового зобов`язання в розумінні абзацу 5 частини першої статті 1 Кодексу України з процедур банкрутства; (2) встановлення наявності спору про право, який підлягає вирішенню у порядку позовного провадження; (3) встановлення обставин задоволення таких вимог до проведення підготовчого засідання у справі.

З огляду на важливі правові наслідки відкриття провадження у справі про банкрутство, які, крім заявника та боржника, стосуються невизначеного кола осіб - потенційних кредиторів боржника, ухваленню відповідного рішення суду має передувати системний аналіз обставин, пов`язаних із правовідносинами, з посиланням на які заявник обґрунтовує свої вимоги до боржника, на підставі поданих доказів (постанова Верховного Суду від 16.02.2021 у справі №911/2042/20).

Як вбачається з матеріалів справи, 17.02.2022р. між АТ «ОТП Банк» та ТОВ «Костянтинівський завод металургійного обладнання» укладено договір про надання банківських послуг №CR 21-970/28-2 від 17.02.2022р. (далі по тексту «Договір»).

Згідно п.1 договору визначено терміни та поняття, зокрема:

банківською послугою є всі та/або будь-яка з послуг, дій банку для, за наказом або на користь клієнта відповідно до умов чинного законодавства України, банківської ліцензії банку, а також договору, до яких, зокрема, належать надання банком банківського кредиту (кредит, кредитна лінія, овердрафт, акредитив, гарантія, аваль), проте, якщо інше прямо не вказано в договорі, до них не належить зобов?язання банку перед клієнтом згідно з договором(ами) банківського рахунку та/або депозитним(ими) договором(ами).

боргові зобов?язання всі та/або кожне з платіжних (грошових) зобов?язань клієнта перед банком та/або будь-якою(ими) третьою(іми) особою(ами) згідно з умовами договору та/або у зв?язку з ним. До яких, зокрема, належать зобов?язання клієнта щодо повернення кредиту, та/або сплати процентів, та/або сплати комісій, та/або сплати комісійних винагород, та/або сплати пені, та/або сплати штрафів, та/або компенсації (відшкодування) витрат (збитків), здійснених, (понесених) банком у зв?язку з договором, та/або у зв?язку з виконанням зобов?язань банку за авальованим векселем, та/або гарантією, та/або акредитивом, та/або у зв?язку з невиконанням та/або неналежним виконанням клієнтом положень договору в порядку, розмірі та на умовах, встановлених у договорі.

генеральний ліміт - максимально допустимий (дозволений) розмір заборгованості клієнта перед банком щодо банківських послуг, що встановлюється сторонами в п.27 договору.

генеральний строк - максимально допустимий (дозволений) строк (термін) правовідносин сторін згідно з договором при умові (обставині) відсутності випадку невиконання умов договору.

дата набрання чинності лімітом банківської послуги - відносно окремого виду банківської послуги цей термін означає дату, коли у клієнта виникає можливість отримання (використання) такої банківської послуги відповідно до умов договору.

дата припинення чинності лімітом банківської послуги - відносно окремого виду банківської послуги цей термін означає дату, коли клієнт за будь-яких обставин повинен припинити отримувати (користуватися) таку(ою) банківську(ою) послугу(ою), в тому числі зобов?язаний виконати всі боргові зобов?язання стосовно такої банківської послуги не пізніше такої дати.

кредит - банківська послуги, що надається банком без взяття на себе твердого зобов?язання, при якій клієнт може отримати від банку грошові кошти на певний строк на умовах повертання та платності (проценти), однією сумою або частинами, в розмірі, порядку та на умовах встановлених у договорі.

овердрафт кредитна лінія, що надається шляхом здійснення банком оплати платіжного(их) документа(ів) доручення(ь) клієнта з банківського рахунку понад наявний на такому рахунку клієнта залишок грошових коштів.

Згідно п.3 договору відповідно до договору банк надає на вимогу клієнта банківську послугу, а клієнт приймає банківську послугу та зобов?язується належним чином виконувати зобов?язання, що встановлені в договорі відносно такої банківської послуги, в тому числі своєчасно та в повному обсязі здійснювати оплату послуг банку. Кількість банківських послуг, що надаються за договором, необмежена. Якість банківських послуг відповідає стандартам банку. Банківські послуги можуть надаватися в будь-якій валюті, що дозволяється чинним законодавством України та щодо якої сторони дійшли письмово згоди. Ліміт банківської послуги може змінюватися шляхом укладення додаткових договорів про зміну договору. Детальні умови кожної з банківських послуг узгоджені в п.21-24 договору.

Ціна (сума) договору дорівнює генеральному ліміту у випадку визнання генерального ліміту в валюті гривня, або гривневому еквіваленту генерального ліміту у випадку визнання генерального ліміту в валюті іншій, ніж гривня, і застосуванням валютного курсу НБУ, встановленого на (для) дату(и) визначення (п.4 договору).

Строк дії договору згідно п.5 дорівнює генеральному строку за обставини, що відсутній випадок невиконання умов договору. За обставини наявності випадку невиконання умов договору, договір залишається чинним до тих пір, поки всі зобов?язання клієнта перед банком не будуть виконані в повному обсязі. Цей договір не поширюється на зобов?язання, що виникли у сторін до укладення ними договору, якщо інше прямо не передбачено ним. Закінчення строку дії договору не звільняє сторони від відповідальності за його порушення, що мало місце під час дії договору.

Відповідно до п.6 договору банк здійснює надання банківських послуг за плату, що має сплачуватися клієнтом банку в порядку та на умовах договору виключно в безготівковій формі. Залежно від виду банківської послуги видами плат можуть бути проценти таабо комісійна винагорода, проте цей перелік не є вичерпним і сторонами можуть бути погоджені інші види плат. Проценти розраховуються на підставі процентної ставки. Проценти та ставка може бути виражені як числом, так і формулою, яка може включати складові, що можуть час від часу змінюватися. Залежно від валюти банківської послуги база нарахування є наступною:

для банківських послуг, виражених у доларах США таабо євро, - база нарахування становить 360 днів,

для банківських послуг, виражених у гривнях, база нарахування становить 365 днів.

Розрахунок та нарахування процентів здійснюються на щоденній основі. Проценти розраховуються протягом строку, що обчислюється днями та дорівнює кількості днів від дати надання банком банківської послуги, включаючи день надання, до дати виконання клієнтом всіх зобов?язань щодо такої банківської послуги (день припинення/закінчення строку дії банківської послуги, інше), не включаючи останній день такого виконання.

Проценти щодо такої банківської послуги як овердрафт, виконання зобов?язань відносно якої здійснюється клієнтом вчасно, без будь-яких порушень, мають сплачуватися клієнтом банку щомісячно протягом першого банківського дня місяця, що слідує за місяцем, в якому клієнт користувався такою банківською послугою як овердрафт, з урахуванням процентів, нарахованих станом на дату їх сплати клієнтом. Проценти щодо банківської послуги, виконання зобов?язань відносно якої здійснюється клієнтом з порушенням (невчасно та/або неналежним чином), розраховуються та нараховуються кожного дня протягом строку дії такого порушення та повинні сплачуватися клієнтом банку негайно (за першої нагоди) в повному обсязі таких нарахованих процентів.

Відповідно до п.7 договору визначено порядок надання/отримання банківської послуги. Зокрема, банк здійснює надання кожної банківської послуги клієнту відповідно до заяви про надання банківської послуги, яка кожного разу надається клієнтом банку в письмовому вигляді. Після отримання будь-яка заява про надання банківської послуги розглядається банком і, якщо банк погодився виконати, вона має бути виконана згідно з умовами зазначеними в такій заяві про надання банківської послуги. Погодження надання банком банківської послуги клієнту у відповідності до умов заяви відбувається шляхом виконання такої заяви.

У п.21.1 договору сторонами визначено вид банківської послуги «Кредитна лінія», зокрема:

Ліміт банківської послуги становить 290000000,00 грн. або еквівалент в доларах, євро;

Цільове призначення рефінансування (погашення) всієї суми основної заборгованості клієнта за кредитом (за виключенням заборгованості по сплаті процентів та/або комісій, та/або пені, та/або штрафів, та/або інших платежів, та/або будь-якої простроченої заборгованості);

Дата припинення чинності лімітом банківської послуги 16.02.2027р.

Період дозволеного існування заборгованості клієнта з дати укладення договору до дати припинення чинності лімітом банківської послуги з визначенням періодів фінансування;

Строк траншу 180 календарних днів;

Мінімальна сума траншу 2000000,00 грн. або еквівалент в доларах, євро;

Стандартний розмір процентної ставки поточна ринкова ставка;

Підвищений розмір процентної ставки в валюті стандартний розмір процентної ставки +2% річних;

Порядок оплати процентів згідно п.6 договору;

День нарахування процентів 1 календарний день місяця.

Згідно п.21.2 договору сторонами узгоджено вид банківської послуги «Овердрафт», зокрема:

Ліміт банківської послуги становить 40000000,00 грн. з дати укладання договору до 31.03.2022р. та 10000000,00 грн. з 01.04.2022р. до дати припинення чинності лімітом банківської послуги;

Валюта банківської послуги гривня;

Цільове призначення поповнення обігових коштів клієнта;

Дата припинення чинності лімітом банківської послуги дата, що настане раніше 16.02.2027р., або 45 банківський день з дати направлення банком договору про зміну процентної ставки на адресу клієнта;

Період дозволеного існування заборгованості клієнта з дати укладення договору до дати припинення чинності лімітом банківської послуги з визначенням п?яти періодів фінансування;

Строк траншу

до дати належного виконання клієнтом положень п.26.12 (без підпункту) договору (не включаючи таку дату) сума кожного траншу підлягає поверненню клієнтом протягом 45 календарних днів з дати надання такого траншу за обставини, що на момент надання такого траншу не існувало заборгованості клієнта перед банком за такою банківською послугою як овердрафт, а за обставини, що на момент надання такого траншу існувала заборгованість клієнта перед банком за овердрафтом, то такий транш підлягає поверненню протягом 45 календарних днів з дня виникнення такої існуючої заборгованості.

з дати належного виконання клієнтом положень п.26.12 (без підпункту) договору (включаючи таку дату) сума кожного траншу підлягає поверненню клієнтом протягом 90 календарних днів з дати надання такого траншу за обставини, що на момент надання такого траншу не існувало заборгованості клієнта перед банком за такою банківською послугою яке овердрафт, а за обставини, що на момент надання такого траншу була існуюча заборгованість, то такий транш підлягає поверненню протягом 90 календарних днів з дня виникнення такої існуючої заборгованості. В будь-якому випадку, не зважаючи на встановлений строк траншу, сума кожного траншу підлягає поверненню клієнтом не пізніше дати припинення чинності лімітом банківської послуги.

Стандартний розмір процентної ставки 13% річних;

Підвищений розмір процентної ставки в валюті гривня: а) діюча процентна ставка +2% річних; б) діюча процентна ставка помножена на 2.

Підстави застосування підвищеного розміру процентної ставки в валюті гривня, зазначеного в п.п.а п.21.2.9 договору порушення клієнтом будь-якого з зобов?язань, передбачених п.п.12 та/або 26 договору. Підстави застосування підвищеного розміру процентної ставки в валюті гривня, зазначеного в п.п.б п.21.2.9 договору за обставини, що сума заборгованості клієнта перед банком за отриманою клієнтом банківською послугою перевищить ліміт банківської послуги, зазначеної в п.21.2.2; за обставини, що клієнт порушить будь-яке(у) з зобов?язань(умов), встановлених п.п.21.2.6 та/або 21.2.7 договору;

Порядок оплати процентів згідно п.6 договору, окрім наступного: за обставини, що протягом місяця, на який припадає дата припинення чинності лімітом банківської послуги відбувалося використання клієнтом банківської послуги, то проценти за такий місяць підлягають нарахуванню та сплаті клієнтом банку в дату припинення чинності лімітом банківської послуги.

Банківський рахунок, що використовується для надання банківської послуги, визначено п.21.2 договору UA0019693.

Відповідно до п.27.1 договору генеральний ліміт дорівнює 330000000,00 (в тому числі еквівалент гривні 210000000,00 в доларах, євро).

Генеральний строк зобов?язань становить період з дати укладення договору до 16.02.2027р. включно (п.27.2 договору).

Зобов`язанням відповідно до положень ч.1 ст.509 Цивільного кодексу України є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Зобов`язання згідно ст.ст.11, 509 Цивільного кодексу України, ст.174 Господарського кодексу України виникають, зокрема, з договору.

Дослідивши договір, суд дійшов висновку, що за своєю правовою природою даний договір має ознаки кредитного договору, до якого застосовуються положення параграфів 1 та 2 глави 71 Цивільного кодексу України.

Частиною 1 ст.1054 Цивільного кодексу України визначено, що за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.

Відповідно до ч.2 ст.1054 Цивільного кодексу України до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфу першого цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору.

Згідно з наданими до матеріалів справи банківською випискою за період з 21.02.2022р. по 04.10.2023р. станом на початок періоду залишок коштів боржника на рахунку № НОМЕР_1 становив 11029728,66 грн., надходження коштів на суму 7585188,38 грн., здійснено оплати на суму 51120589,97 грн., сума коштів використана понад власних коштів становить 32505672,93 грн.

23.02.2022р. надходження коштів на суму 15269574,15 грн., здійснено оплати на суму 2162819,20 грн., залишок власних коштів відсутній, сума коштів використана понад власних коштів становить 19398917,98 грн.

24.02.2022р. надходження коштів на суму 0 грн., здійснено оплати на суму 20601022,98 грн., залишок власних коштів відсутній, сума коштів використана понад власних коштів становить 39999939,98 грн.

20.04.2022р. надходження коштів на суму 150000,00 грн., здійснено оплати на суму 0 грн., залишок власних коштів відсутній, сума коштів використана понад власних коштів становить 39849939,98 грн.

22.04.2022р. надходження коштів на суму 354046,58 грн., здійснено оплати на суму 0 грн., залишок власних коштів відсутній, сума коштів використана понад власних коштів становить 39495893,40 грн.

26.04.2022р. надходження коштів на суму 198500,47 грн., здійснено оплати на суму 0 грн., залишок власних коштів відсутній, сума коштів використана понад власних коштів становить 39297392,93 грн.

Згідно наданого банком розрахунку 19.07.2023р., 22.08.2023р. на рахунок боржника надійшло коштів на суму 140806,50 грн., внаслідок чого залишок фактично перерахованих банком грошових коштів понад власні кошти боржника з рахунку останнього становить 39156586,43 грн.

Викладені обставини також підтверджуються наданими до справи платіжними дорученнями за 21.02.2022р., 23.02.2022р. та 24.02.2022р., меморіальними ордерами від 21.02.2022р., 23.02.2022р.

При цьому, за період з 21.02.2022р. по 22.08.2023р. банком нараховано проценти на суму 9601760,66 грн. згідно з умовами п.п.6, 21.2 договору.

Боржником розрахунок кредитора не спростовано.

Відповідно до ст.ст.525, 526 Цивільного кодексу України (надалі ЦК України) зобов`язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться, одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Аналогічні положення закріплені в частині першій та частині сьомій ст.193 Господарського кодексу України, відповідно до яких суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться. Не допускається одностороння відмова від виконання зобов`язань, крім випадків, передбачених законом.

Якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін) (ч.1 ст.530 Цивільного кодексу України).

Частиною 1 ст.1048 Цивільного кодексу України встановлено, що позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюється договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України.

Згідно зі ст.1049 Цивільного кодексу України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками.

Позика вважається повернутою в момент зарахування грошової суми, що позичалася, на банківський рахунок позикодавця (ч.3 ст.1049 Цивільного кодексу України).

Якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 цього кодексу (ч.2 ст.1054 Цивільного кодексу України).

Доказів сплати ТОВ «Костянтинівський завод металургійного обладнання» заборгованості за кредитом в сумі 39156586,43 грн., заборгованості за відсотками в сумі 9601760,66 грн. на користь АТ «ОТП Банк» не представлено. Наявність заборгованості в означеній сумі не спростовано.

Відповідно до ч.1, ч.3 ст.74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Статтею 14 ГПК України визначено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у господарських справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Статтею 86 ГПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Отже, ухвалюючи рішення, суд у кожній справі повинен належним чином дослідити всі наявні у справі докази, незалежно від того, надані вони позивачем (заявником) чи відповідачам (боржником), та встановити фактичні обставини справи на підстав наданих сторонами доказів.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 15.06.2021 у справі № 904/5726/19 зазначила, що у процесуальному законодавстві діє принцип "jura novit curia" ("суд знає закони"), який полягає в тому, що: 1) суд знає право; 2) суд самостійно здійснює пошук правових норм щодо спору безвідносно до посилання сторін; 3) суд самостійно застосовує право до фактичних обставин спору (da mihi factum, dabo tibi jus). Активна роль суду в цивільному процесі проявляється, зокрема, у самостійній кваліфікації судом правової природи відносин між позивачем та відповідачем, виборі і застосуванні до спірних правовідносин відповідних норм права, повного і всебічного з`ясування обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Таким чином, при вирішенні спору суд в межах своїх процесуальних функціональних повноважень та в межах позовних вимог встановлює зміст (правову природу, права та обов`язки ін.) правовідносин сторін, які випливають із встановлених обставин, та визначає правову норму, яка підлягає застосуванню до цих правовідносин. Законодавець указує саме на "норму права", що є значно конкретизованим, аніж закон. Більше того, з огляду на положення ГПК України така функціональність суду носить імперативний характер. Підсумок такої процесуальної діяльності суду знаходять своє відображення в судовому рішенні, зокрема у його мотивувальній й резолютивній частинах. Отже, обов`язок надати правову кваліфікацію відносинам сторін виходячи з фактів, установлених під час розгляду справи, та визначити, яка правова норма підлягає застосуванню для вирішення спору, покладено саме на суд, що є складовою класичного принципу jura novit curia.

Тобто, саме на суд покладається обов`язок встановлення наявності або відсутності підстав для відмови у відкритті провадження у справі про банкрутство на підставі наданих сторонами доказів, а також застосування чинних норм законодавства, що регулюють відповідні правовідносини, в тому числі і положень п.1-6 розділу "Прикінцеві та перехідні положення" КУзПБ, що є складовою принципу "jura novit curia" ("суд знає закони").

Згідно ч.ч.5, 8 ст.39 Кодексу України з процедур банкрутства за результатами розгляду заяви про відкриття провадження у справі про банкрутство суд постановляє ухвалу про відкриття провадження у справі про банкрутство, визнання вимог кредитора та їх розмір, введення мораторію на задоволення вимог кредиторів, введення процедури розпорядження майном та призначення розпорядника майна.

Оцінивши представлені кредитором докази, суд на підставі приписів Кодексу України з процедур банкрутства дійшов висновку про відкриття провадження у справі про банкрутство ТОВ «Костянтинівський завод металургійного обладнання», введення мораторію на задоволення вимог кредиторів, визнання вимог ініціюючого кредитора АТ ОТП Банк до боржника у сумі 48758347,09 грн., введення процедури розпорядження майном боржника строком 170 календарних днів.

Вимоги ініціюючого кредитора зі сплати судового збору у розмірі 24810,00 грн. за подання до суду заяви про відкриття провадження у справі про банкрутство, які відносяться до витрат, пов`язаних з провадженням у справі про банкрутство, та підлягають погашенню у процедурах банкрутства, також підлягають визнанню.

Щодо призначення розпорядника майна, господарський суд зазначає наступне.

Згідно п.2-1 Прикінцевих та перехідних положень Кодексу України з процедур банкрутства до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи призначення арбітражного керуючого для виконання повноважень розпорядника майна або керуючого реструктуризацією у разі відкриття провадження у справі про банкрутство (неплатоспроможність) здійснюється з урахуванням особливостей, визначених цим пунктом.

Заява ініціюючого кредитора або боржника - фізичної особи про відкриття провадження у справі про банкрутство (неплатоспроможність), крім відомостей, передбачених частиною першою статті 34, частиною другою статті 116 цього Кодексу, повинна містити пропозицію щодо кандидатури арбітражного керуючого для виконання повноважень розпорядника майна або керуючого реструктуризацією.

Ініціюючий кредитор або боржник - фізична особа додає до заяви про відкриття провадження у справі про банкрутство (неплатоспроможність) заяву арбітражного керуючого, зазначеного в абзаці другому цього пункту, про участь у справі, яка повинна відповідати вимогам, встановленим частиною третьою статті 28 цього Кодексу.

Господарський суд, відкриваючи провадження у справі про банкрутство (неплатоспроможність), призначає арбітражного керуючого, зазначеного в абзаці другому цього пункту, розпорядником майна або керуючим реструктуризацією.

Ініціюючим кредитором, Акціонерним товариством "ОТП Банк", до заяви про відкриття провадження у справі про банкрутство було додано заяву арбітражного керуючого Козирицького Андрія Сергійовича про його згоду на участь у справі в якості розпорядника майна.

За змістом заяви останнього, Козирицький А.С. погоджується на призначення арбітражним керуючим у справі про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "Костянтинівський завод металургійного обладнання" та заявляє, що він:

- не є заінтересованою особою у цій справі;

- не здійснював раніше управління цим боржником-юридичною особою;

- відмов у допуску до державної таємниці не одержував;

- не має конфлікту інтересів;

- не здійснював раніше повноваження приватного виконавця щодо примусового виконання судових рішень або рішень інших органів (посадових осіб), у яких боржник був стороною виконавчого провадження;

- не має судимості за вчинення корисливих злочинів та заборони суду займатися діяльністю арбітражного керуючого.

При цьому, професійні ризики (відповідальність) Козирицького А.С., як арбітражного керуючого, застраховані за договором страхування відповідальності арбітражного керуючого №046-540/01ВАК від 03.05.2023р. з ПрАТ "Страхова компанія "Брокбізнес".

Перевіривши кандидатуру арбітражного керуючого Козирицького А.С. на відповідність вимогам ч.3 ст.28 Кодексу України з процедур банкрутства, у тому числі включення арбітражного керуючого до Єдиного реєстру арбітражних керуючих, судом встановлено відповідність кандидатури вказаного арбітражного керуючого зазначеним вимогам. Доказів, які у розумінні статті 28 Кодексу можуть розглядатися в якості правових підстав вважати Козирицького А.С. заінтересованою особою відносно боржника чи його кредиторів, матеріали справи не містять.

За висновком суду кандидатура арбітражного керуючого Козирицького А.С. відповідає вимогам Кодексу України з процедур банкрутства.

Заперечень щодо кандидатури арбітражного керуючого Козирицького А.С. від боржника не надходило. Інші арбітражні керуючі до суду із заявами на участь у справі не звертались.

Враховуючи наявність в матеріалах справи пропозиції ініціюючого кредитора щодо кандидатури арбітражного керуючого для виконання обов`язків розпорядника майна у справі та заяви арбітражного керуючого Козирицького А.С. про згоду на участь у справі, суд, з огляду на набрання чинності змін внесених до Кодексу України з процедур банкрутства, дійшов висновку щодо наявності підстав для призначення розпорядником майна Товариства з обмеженою відповідальністю "Костянтинівський завод металургійного обладнання" арбітражного керуючого Козирицького А.С.-

При цьому, судом зазначається, що відповідно до ч.2 ст.30 Кодексу України з процедур банкрутства розмір основної грошової винагороди арбітражного керуючого за виконання ним повноважень розпорядника майна або ліквідатора визначається в розмірі середньомісячної заробітної плати керівника боржника за останніх 12-ть місяців його роботи до відкриття провадження у справі, але не менше трьох розмірів мінімальної заробітної плати за кожний місяць виконання арбітражним керуючим повноважень.

Сплата основної винагороди арбітражного керуючого за виконання ним повноважень розпорядника майна, ліквідатора, керуючого санацією, керуючого реструктуризацією, керуючого реалізацією здійснюється за рахунок коштів, авансованих заявником (кредитором або боржником) на депозитний рахунок господарського суду, який розглядає справу, до моменту подання заяви про відкриття провадження у справі. У разі якщо процедура триває після закінчення авансованих заявником коштів, основна винагорода арбітражного керуючого сплачується за рахунок коштів, одержаних боржником - юридичною особою у результаті господарської діяльності, або коштів, одержаних від продажу майна боржника, яке не перебуває в заставі (абз.6, 7 ч.2 ст.30 Кодексу України з процедур банкрутства).

За правилами ч.8 ст.39 Кодексу України з процедур банкрутства в ухвалі про відкриття провадження у справі про банкрутство зазначається, між іншим, про встановлення розміру винагороди розпорядника майна та джерела її сплати.

У відповідності до приведених норм Кодексу України з процедур банкрутства, враховуючи відсутність у справі відомостей про середньомісячну заробітну плату керівника боржника за останні 12 місяців його роботи до відкриття провадження у справі, суд дійшов висновку про можливість призначення розпоряднику майна боржника грошової винагороди в розмірі трьох мінімальних заробітних плат за кожен місяць виконання повноважень за рахунок коштів, авансованих на депозитний рахунок господарського суду Донецької області, за рахунок коштів, одержаних боржником у результаті господарської діяльності, або коштів, одержаних від продажу майна боржника, яке не перебуває в заставі, згідно ч.2 ст.30 Кодексу України з процедур банкрутства.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про наявність підстав для відкриття провадження у справі про банкрутство та закінчення підготовчого засідання.

Оскільки на час проведення підготовчого засідання боржник не може в повному обсязі задовольнити вимоги кредитора, з метою виявлення всіх кредиторів і осіб, які мають бажання взяти участь у санації боржника, суд здійснює оприлюднення оголошення про відкриття провадження у справі про банкрутство веб-порталі судової влади України у відповідності до ч.9 ст.39 Кодексу України з процедур банкрутства.

Керуючись ст.ст.1, 2, 6, 9, 28, 30, 36, 39, 41, 44, 45 Кодексу України з процедур банкрутства, ст.ст.3, 13, 75-79, 86, 233, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд,-

У Х В А Л И В:

Відкрити провадження у справі №905/291/23 про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю Костянтинівський завод металургійного обладнання (85103, Донецька обл., м.Костянтинівка, вул. Інженерна, буд.3, ).

Визнати розмір вимог ініціюючого кредитора Акціонерного товариства ОТП Банк в сумі 48758347,09 грн., а також судового збору в сумі 24810,00 грн.

Ввести мораторій на задоволення вимог кредиторів Товариства з обмеженою відповідальністю Костянтинівський завод металургійного обладнання (85103, Донецька обл., м.Костянтинівка, вул. Інженерна, буд.3, ).

Ввести процедуру розпорядження майном боржника Товариства з обмеженою відповідальністю Костянтинівський завод металургійного обладнання (85103, Донецька обл., м.Костянтинівка, вул. Інженерна, буд.3, ) строком на сто сімдесят календарних днів.

Оприлюднити на веб-порталі судової влади України повідомлення про відкриття провадження у справі про банкрутство боржника Товариства з обмеженою відповідальністю Костянтинівський завод металургійного обладнання (85103, Донецька обл., м.Костянтинівка, вул. Інженерна, буд.3, ).

Призначити розпорядником майна Товариства з обмеженою відповідальністю Костянтинівський завод металургійного обладнання (85103, Донецька обл., м.Костянтинівка, вул. Інженерна, буд.3, ) арбітражного керуючого Козирицького Андрія Сергійовича (поштова адреса: 01133, м.Київ-133, а/с 79; Свідоцтво на право провадження діяльності арбітражного керуючого (розпорядника майна, керуючого санацією, ліквідатора) №49, видане 01.02.2013 Міністерством юстиції України).

Встановити оплату послуг арбітражного керуючого (розпорядника майна) в розмірі трьох мінімальних заробітних плат за кожен місяць виконання повноважень за рахунок коштів, авансованих кредитором на депозитний рахунок господарського суду.

Вжити заходи щодо забезпечення вимог кредиторів шляхом заборони боржнику та власнику майна (органу, уповноваженому управляти майном) боржника приймати рішення щодо ліквідації, реорганізації боржника, а також відчужувати основні засоби та предмети застави.

Встановити строк подання розпорядником майна до господарського суду відомостей про результати розгляду вимог кредиторів до 21.11.2023р.

Встановити строк проведення розпорядником майна інвентаризації майна боржника до 15.12.2023р.

Встановити дату попереднього засідання суду на 21.11.2023 о 13:30 (Засідання відбудеться у приміщенні господарського суду Донецької області каб. 407).

Явка у попереднє засідання учасників справи не обов`язкова. При цьому, учасники справи не позбавлені можливості подавати до суду клопотання про проведення судового засідання в режимі відеоконференції.

Примірники цієї ухвали надіслати: боржнику, ініціюючому кредитору та засновнику (учаснику) боржника, місцевому загальному суду, органу державної виконавчої служби, органу державної податкової служби за місцезнаходженням боржника та державному реєстратору за місцезнаходженням боржника для відома та внесення відповідних відомостей про відкриття провадження у справі про банкрутство.

Направлення даної ухвали здійснювати шляхом електронного листування на електронні адреси учасників справи.

В судовому зсіданні 17.10.2023р. оголошено вступну та резолютивну частини ухвали.

Повний текст ухвали підписано 19.10.2023р.

Згідно ч.12 ст.39 Кодексу України з процедур банкрутства ухвала про відкриття провадження у справі про банкрутство набирає законної сили з моменту її постановлення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом 10 днів з дня складення повного тексту ухвали за правилами, визначеними ст.ст.254-259 Господарського процесуального кодексу України.

Суддя Г.В. Левшина