ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
УХВАЛА

10 жовтня 2023 року м. ХарківСправа № 922/2860/18

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Калініченко Н.В.

розглянувши заяву про відвід судді (вх. № 27418 від 09.10.2023 року), що подана адвокатом Котляр А.О., у справі

за позовом Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, місто Київ, що діє як ліквідатор Публічного акціонерного товариства «Банк Золоті Ворота», місто Харків, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача: Публічне акціонерне товариство "Банк Золоті Ворота", м. Харків та Національний банк України, місто Київ,
до відповідачів: ФО ОСОБА_1 , м. Харків, ФО ОСОБА_2 , м. Харків, ФО ОСОБА_3 , м. Харків, ФО ОСОБА_4 , м. Харків, ФО ОСОБА_5 , м. Харків, ФО ОСОБА_6 , м. Харків, ФО ОСОБА_7 , м. Харків, ФО ОСОБА_8 , м. Харків, ФО ОСОБА_9 , м. Харків, ФО ОСОБА_8 , м. Харків,
простягнення коштів в розмірі 618 682 051,50 грн., -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Господарського суду Харківської області знаходиться справа № 922/2860/18 про стягнення солідарно з відповідачів заподіяної АТ «БАНК ЗОЛОТІ ВОРОТА» та його кредиторам шкоди у розмірі 618 682 051,50 грн. (з урахуванням заяви позивача, поданої в порядку ст. 46 ГПК України (вх. № 10937 від 30 вересня 2022 року)) разом з додатковими поясненнями (вх. № 10938 від 30 вересня 2022 року).

09 жовтня 2023 року до суду від адвоката Котляр А.О. надійшла заява про відвід судді (вх. № 27418).

У відповідності до ч. 1, 2, 7, 8 ст. 39 ГПК України питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі. Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Питання про відвід вирішується невідкладно. Суд вирішує питання про відвід без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід.

10 жовтня 2023 року заява (вх. № 27418) була передана судді Калініченко Н.В. та невідкладно розглянута.

Проаналізувавши означену заяву, суд прийшов до наступного висновку.

Заявник вважає, що обставини даної справи свідчать про те, що суддя Калініченко Н.В. вчинила порушення принципу рівності всіх учасників процесу перед законом і судом та принципу змагальності, зокрема (тезисно):

1) в порушення вимог процесуального закону суддя безпідставно зазначила про пропущення відповідачами строку на подання відзиву (викладено у п. 18 заяви);

2) було допущено процесуальне порушення, а саме прийнято заяву позивача, подану в порядку ст. 46 ГПК України (вх. № 10937 від 30 вересня 2022 року) разом з додатковими поясненнями (вх. № 10938 від 30 вересня 2022 року) (викладено у п. 19.1. 19.7 заяви);

3) були залучені до матеріалів справи докази позивача, надані разом із додатковими поясненнями (вх. № 10938 від 30 вересня 2022 року), що не були направлені на адресу інших учасників справи (викладено у п. 19.8. заяви); прийняття нових доказів від позивача поставило відповідачів у нерівне, в порівнянні з позивачем, процесуальне становище (викладено у п. 19.11. заяви);

4) суддя у судовому засіданні, що відбулось 02 жовтня 2023 року, дозволила собі зневажливий тон на адресу представника відповідачів, який лише наводив своє обґрунтування заявленого клопотання про витребування додаткових доказів, однак був позбавлений процесуальної можливості навести всі свої доводи в обґрунтування клопотання, адже суддя Калініченко Н.В. фактично позбавила такої можливості (викладено у п. 20 заяви); у своїй ухвалі від 02 жовтня 2023 року суддя Калініченко Н.В. вказує, що представник відповідачів ОСОБА_2 та ОСОБА_4 нібито озвучив нову позицію в обґрунтування заявленого клопотання про витребування нових доказів, що зумовлена висновками Верховного Суду по цій справі, проте така позиція не є новою (викладено у п. 20.1. заяви);

5) суддею у судовому засіданні 02 жовтня 2023 року в порушення вимог статті 208 ГПК України, встановлено тривалість із вступним словом у 5 (п`ять) хвилин, однак наведена процесуальна норма не передбачає права судді обмежувати тривалість виступу зі вступним словом; при цьому, враховуючи, що адвокат Котляр А.О. представляє 2-х відповідачів, то суддя фактично визначила тривалість для кожного з двох відповідачів у 2,5 (дві з половиною) хвилини (викладено у п. 21. заяви);

6) в судовому засіданні 02 жовтня 2023 року суддя встановила тривалість виступу з промовами в судових дебатах у 5 (п`ять) хвилин, без дослідження письмових доказів і з`ясування обставин справи у процесі судового розгляду; аналогічно, адвокат Котляр А.О. вважає, що тривалість промови на судових дебатах для кожного з двох відповідачів, яких він представляє, визначена у 2,5 (дві з половиною) хвилини (викладено у п. 22. заяви).

Отже, заявник вважає, що існують обставини, що викликають сумнів в неупередженості та об`єктивності судді Калініченко Н.В., яка підлягає відводу.

Суд, з приводу наведених у заяві про відвід (вх. № 27418 від 09.10.2023 року) обставин, що на думку заявника, викликають сумніви в неупередженості та об`єктивності судді Калініченко Н.В., зазначає наступне.

Відповідно до ч. ч. 4, 7 ст. 15 Закону України "Про судоустрій і статус суддів", визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою у порядку, визначеному процесуальним законом. Відомості про результати розподілу зберігаються в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі та мають бути захищені від несанкціонованого доступу та втручання. На підставі п. 5 ч. 1 ст. 35 ГПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

І. ВІДНОСНО НІБИТО ПОРУШЕННЯ ПРОЦЕСУАЛЬНОГО ЗАКОНУ ЩОДО НЕ ПРИЙНЯТТЯ ДО РОЗГЛЯДУ ВІДЗИВУ НА ПОЗОВНУ ЗАЯВУ (вх. № 11216 від 05 жовтня 2022 року).

Обґрунтовуючи заяву про відвід, а саме суб`єктивну упередженість судді, заявник вважає, що подав відзив (вх. № 11216 від 05 жовтня 2022 року) у строк, що встановлений судом. Однак, суддя не об`єктивно оцінивши всі матеріали справи, умисно позбавила відповідача права на реалізацію свого права на викладення заперечень проти позову. Заявник вважає, що неотримання відповідачами ухвали судді Калініченко Н.В. від 30 серпня 2022 року (прийняття до розгляду справи) було обумовлено тими обставинами, що в результаті збройної агресії російської федерації відповідачі ОСОБА_2 та ОСОБА_4 були вимушені змінити місце свого проживання. У зв`язку з чим, ОСОБА_2 і ОСОБА_4 проживали в іншому місці, що підтверджується відповідними довідками переселенця.

З цього приводу суд звертає увагу, що адвокат Котляр А.О. здійснює представництво інтересів відповідачів ОСОБА_2 та ОСОБА_4 починаючи із первісного розгляду справи. Як уповноважений представник, ОСОБА_10 та його довірителі мають певні процесуальні обов`язки, зокрема, у відповідності до ч. 7 ст. 120 ГПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місцезнаходження чи місця проживання під час розгляду справи. Адвокат Котляр А.О. зазначив у заяві про відвід, що з 20.04.2022 ОСОБА_2 та відповідно до довідки від 18.03.2022 - ОСОБА_4 , проживають за іншими адресами. В цей період касаційна скарга вже перебувала у Верховному Суді. Тобто, відповідачі самостійно або за допомогою свого представника, були зобов`язані повідомити суд про зміну свого місцезнаходження, чого зроблено не було. При цьому, будучи обізнаним про ухвалену 25 липня 2022 року постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду, якою справу № 922/2860/18 направлено на новий розгляд до суду першої інстанції, відповідачі/або їх представник також не повідомили і суд першої інстанції про зміну свого місцезнаходження. Натомість, виконання такого обов`язку було здійснено відповідачами відповідним клопотанням (вх. № 12685) лише 27 жовтня 2022 року (вихідна дата 24 жовтня 2022 року), тобто набагато пізніше, аніж було прийнято ухвалу Господарського суду Харківської області від 30.08.2022 року, якою було встановлено відповідачам строк на подання відзиву та вже після надходження до суду відзиву (вх. № 11216 від 05 жовтня 2022 року). В свою чергу, на виконання ст. 120 ГПК України, означена ухвала скеровувалась на адреси учасників справи, в тому числі відповідачів ОСОБА_2 та ОСОБА_4 , що зазначені у позові.

Окремо суд зазначає, що клопотання (вх. № 12685 від 27 жовтня 2022 року) адвоката Котляр А.О. про зобов`язання позивача направити заяву, в порядку ст. 46 ГПК України та додаткові пояснення, у зв`язку із зміною адрес відповідачів, було предметом судового розгляду. За наслідками розгляду цього клопотання постановлено протокольну ухвалу Господарського суду Харківської області від 31 жовтня 2022 року про відмову в його задоволенні через відсутність в матеріалах справи, в порядку ст. 120 ГПК України, з боку третього та п`ятого відповідачів інформації щодо зміненого місцезнаходження станом на дату подання заяви позивачем в порядку ст. 46 ГПК України.

Крім того, адвокатом Котляр А.О. було подано відзив на заяву, яка подавалась позивачем в порядку ст. 46 ГПК України (вх. №13948/22 від 14 листопада 2022 року), чим фактично реалізовано своє право на надання відповідних заперечень (відзиву). При цьому, хоча заявник посилається на певну упередженість та необ`єктивність судді у розгляді справи та сприяння у реалізації прав лише позивачу, суд звертає увагу, що строк на подання цього відзиву (вх. №13948/22 від 14 листопада 2022 року) був продовжений саме з ініціативи суду на підставі ст. 118, 119 ГПК України.

Таким чином, не вбачається у наведеній заявником підставі (п. 18 заяви) будь-якої упередженості або необ`єктивності судді. Відповідачами з певних причин своєчасно не було повідомлено ані Верховний Суд, ані суд першої інстанції про зміну адрес їх місцезнаходження. Наслідки у вигляді залишення без розгляду відзиву (вх. № 11216 від 05 жовтня 2022 року), що виникли через невиконання останніми свого обов`язку, передбаченого ч. 7 ст. 120 ГПК України. При цьому, в ухвалі суду від 06 жовтня 2023 року суд зазначив, що частини 1 та 8 статті 165 Господарського процесуального кодексу України надають право відповідачеві формувати свою правову позицію по справі шляхом подання відзиву у строк, встановлений судом. Абзацом 4 резолютивної частини ухвали про прийняття справи до провадження від 30 серпня 2022 року, внаслідок її поверненням Верховним Судом на новий розгляд, судом встановлено відповідачам строк для подачі відзиву на позовну заяву, який становив п`ятнадцять днів з дня вручення даної ухвали. В силу п. 5 ч. 6 ст. 242 Кодексу дана ухвала вважається врученою у день проставлення відмітки поштовою установою про відсутність особи за адресою місцезнаходженням, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси. Таким чином, враховуючи встановлений судом процесуальний строк на подання відзиву та дату відмітки поштової установи, відповідачі мали присічний строк на формування своїх позиції: третій відповідач до 23 вересня 2022 року (включно), а п`ятий відповідач до 22 вересня 2022 року (включно). Однак, представником відзив був відправлений поштою 27 вересня 2022 року, тобто поза межами строку, що встановлений судом. При цьому, представником третього та п`ятого відповідачів не ставилось питання про продовження процесуального строку. Всупереч зазначеному, адвокат намагається перекласти саме на суд наслідок не вчинення ним процесуальної дії та обґрунтувати упередженість судді у розгляді справи. Невиконання процесуального обов`язку відповідачами, що потягло за собою відповідні несприятливі наслідки, не може бути підставою для відводу судді.

ІІ. ВІДНОСНО НІБИТО ДОПУЩЕНОГО ПРОЦЕСУАЛЬНГО ПОРУШЕННЯ, А САМЕ ПРИЙНЯТТЯ ЗАЯВИ ПОЗИВАЧА, ПОДАНОЇ В ПОРЯДКУ СТ. 46 ГПК УКРАЇНИ

30 вересня 2022 року до суду надійшла заява, в порядку ст. 46 ГПК України (вх. №10937) та додаткові пояснення (вх. № 10938), що є додатком до заяви, про що зазначено позивачем під час судового засідання 03 жовтня 2022 року.

За наслідками розгляду означених документів судом була постановлена ухвала від 05 жовтня 2022 року, якою прийнято до розгляду ці документи.

Обґрунтування заяви про відвід в цій частині фактично зводиться до непогодження із процесуальним рішенням суду. Натомість, незгода сторони з процесуальними рішеннями судді не може бути підставою для відводу (ч. 4 ст. 35 ГПК України).

Таким чином, сам по собі факт прийняття Господарським судом Харківської області ухвали від 05 жовтня 2022 року не може бути підставою для відводу судді. Незгода з процесуальним рішенням не свідчить про упередженість або необ`єктивність судді.

ІІІ. ВІДНОСНО ДОЛУЧЕННЯ ДОКАЗІВ, ЩО НАДАНІ РАЗОМ ІЗ ДОДАТКОВИМИ ПОЯСНЕННЯМИ (вх. № 10938 від 30 вересня 2022 року).

Заявник зазначає, що судом до матеріалів справи були залучені докази позивача, надані разом із додатковими поясненнями (вх. № 10938 від 30 вересня 2022 року), що не були направлені позивачем на адресу інших учасників справи (викладено у п. 19.8. заяви), а прийняття нових доказів від позивача поставило відповідачів у нерівне, в порівнянні з позивачем, процесуальне становище (викладено у п. 19.11. заяви).

З цього приводу суд звертає увагу, що під час судового засідання 31 жовтня 2022 року, судом розглядалося клопотання адвоката Котляр А.О. (вх. № 12685 від 27 жовтня 2022 року), в якому він просив зобов`язати позивача направити копії заяви, поданої Фондом гарантування вкладів ФО, у порядку ст. 46 ГПК України, та додаткових пояснень до неї, на адресу фактичного місця проживання/перебування ОСОБА_4 та ОСОБА_2 , або на адресу для листування адвоката Котляр А.О. За наслідками розгляду цього клопотання судом було постановлено протокольну ухвалу про відмову в задоволення клопотання представника третього та п`ятого відповідачів (вх. № 12685 від 27 жовтня 2022 року), через відсутність в матеріалах справи, в порядку ст. 120 ГПК України, з боку третього та п`ятого відповідачів інформації щодо зміненого місцезнаходження станом на дату подання заяви позивачем в порядку ст. 46 ГПК України.

Водночас, під час судового засідання представник позивача заперечував проти задоволення клопотання, але зазначив, що додатково скерує заяви та докази на адресу адвоката Котляр А.О. У відзиві (вх. №13948/22 від 14 листопада 2022 року) адвокат Котляр А.О. зазначив, що 01 листопада 2022 року на його електронну адресу надійшов лист від позивача разом із доказами, що були розмішені на хмарному сховищі Google Drive (п. 8 відзиву), а 02 листопада 2022 року він мав змогу ознайомитися з усіма документами (п. 9 відзиву). У зв`язку із цим та з метою реалізації наданого відповідачам права на подання відзиву, адвокат Котляр А.О. вважає за необхідне навести свої доводи та міркування стосовно наданих стороною позивача процесуальних заяв та доказів на їх обґрунтування (п. 10 відзиву).

Тобто, адвокат Котляр А.О. фактично зазначив про ознайомлення із заявою, поданою позивачем в порядку ст. 46 ГПК України, та додатковими поясненнями разом із доказами. Тобто, адвокат Котляр А.О. обізнаний та ознайомлений із поданими доказами. Отже, матеріалами справи підтверджується, що на адресу ОСОБА_10 скеровувалися відповідні докази, що ним і підтверджено.

Відносно посилання адвоката Котляр А.О. на те, що прийняття нових доказів від позивача поставило відповідачів у нерівне, в порівнянні з позивачем, процесуальне становище, суд зазначає про наступне.

Приймаючи до розгляду, ухвалою Господарського суду Харківської області від 05 жовтня 2022 року, заяву позивача, подану в порядку ст. 46 ГПК України (вх. № 10937 від 30 вересня 2022 року) разом з додатковими поясненнями (вх. № 10938 від 30 вересня 2022 року), суд встановив відповідачам строк вісім днів, з дня отримання цієї ухвали, для подання до суду відзивів на прийняту судом заяву позивача, в порядку ст. 46 ГПК України. Реалізовуючи це право, ОСОБА_2 та ОСОБА_4 надали відповідний відзив (вх. № 13948 від 14 листопада 2022 року), що був прийнятий до розгляду із залученням до матеріалів справи ухвалою Господарського суду Харківської області від 22 листопада 2022 року. Тобто, відповідачі скористалися своїм правом та надали до суду свої заперечення з приводу поданих документів, що не може свідчити про надання переваг одним учасникам перед іншими учасниками.

Таким чином, відповідно до ГПК України, означені вище обставини не є підставою для відводу судді.

IV. ВІДНОСНО НІБИТО ЗНЕВАЖЛИВОГО ТОНУ СУДДІ ТА УХВАЛИ ВІД 02 ЖОВТНЯ 2023 РОКУ

Заявник вказує, що під час судового засідання 02 жовтня 2023 року суддя Калініченко Н.В. дозволила собі зневажливий тон на адресу представника відповідачів, який лише наводив своє обґрунтування заявленого клопотання про витребування додаткових доказів.

З цього приводу суд зазначає, що під час судового засідання 02 жовтня 2023 року головуючий суддя не змінювала порядок, тон або інші елементи в залежності від певного учасника справи. Враховуючи, що учасники справи беруть участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, наявні певні технічні недоліки: переривання зв`язку, нечіткість слів, несвоєчасне спрацювання мікрофону, тощо. У зв`язку із цим, суддя має використовувати таку гучність висловів під час ведення процесу, щоб це дозволило іншим учасникам якісно її чути. За таких обставин, суд приходить до висновку, що адвокат Котляр А.О. суб`єктивно оцінив підвищену гучність слів судді, як зневажливий тон до нього.

Відносно нібито позбавлення адвоката Котляр А.О. процесуальної можливості навести всі свої доводи в обґрунтування клопотання, суд зазначає наступне.

18 вересня 2023 року, наприкінці судового засідання, адвокату Котляр А.О. було зазначено про необхідність завчасного подання клопотання про витребування доказів, а і іншим учасникам справи про завчасне подання своїх письмових позицій з приводу поданого клопотання про витребування доказів. 02 жовтня 2023 року, враховуючи, що порядок розгляду клопотання про витребування доказів не встановлений ГПК України та на підставі ч. 3 ст. 169 ГПК України, суд встановив порядок розгляду клопотання, зазначивши при цьому, що до матеріалів справи подано як клопотання, так і обґрунтування учасників справи, які є читаємими та зрозумілими і не вбачають двоякого читання (розуміння). Однак, в ході своєї доповіді, адвокат Котляр А.О. почав надавати оцінку поданим з боку позивача запереченням, що не було передбачено встановленим порядком розгляду клопотання.

Отже, суд не обмежував адвоката Котляр А.О. у висловленні своєї позиції, в межах поданого ним клопотання. Водночас, суд, як незалежна сторона, має слідкувати за тим, щоб кожен учасник справи дотримувався встановленого порядку. Тобто, жодної неповаги до адвоката Котляр А.О. або відповідачів, яких він представляє, не було здійснено з боку судді.

З приводу посилання адвоката Котляр А.О. на те, що в ухвалі від 02 жовтня 2023 року суддя Калініченко Н.В. вказує, що представник відповідачів ОСОБА_2 та Лабжанії І.М. нібито озвучив нову позицію в обґрунтування заявленого клопотання про витребування нових доказів, що зумовлена висновками Верховного Суду по цій справі. З цього приводу суд звертає увагу, що в ухвалі від 02 жовтня 2023 року не міститься про те, що посилання представником Котляр А.О. в обґрунтування на висновки Верховного Суду є його новою позицією. У цій ухвалі лише констатовано, що в двох різних судових засіданнях адвокат Котляр А.О. в основу обґрунтування не пропущення строку на подання клопотання про витребування доказів посилається на дві різні обставини. Однак це не можна тлумачити як те, що суд вважає такі обставини новими. Знову ж таки, таке обґрунтування адвоката Котляр А.О. свідчить про незгоду з постановленою ухвалою, що не може бути підставою відводу.

Отже, наведені адвокатом Котляр А.О. в цій частині обставини не вказують про упередженість або необ`єктивність судді.

V. ВІДНОСНО ВСТАНОВЛЕННЯ ТРИВАЛОСТІ ВСТУПНОГО СЛОВА

Заявник вважає, що суддею, в порушення вимог статті 208 ГПК України, встановлено тривалість із вступним словом у 5 (п`ять) хвилин. Однак, наведена процесуальна норма не передбачає права судді обмежувати тривалість виступу зі вступним словом.

З цього приводу суд зазначає, що відповідно до ч. 2 ст. 208 ГПК України у вступному слові учасники справи в усній формі стисло викладають зміст та підстави своїх вимог і заперечень щодо предмета позову, дають необхідні пояснення щодо них. Стислість передбачає викладення своєї позиції коротко, тобто тезисно. Детальне, розгорнуте дослідження фактичних обставин та доказів буде відбуватися на відповідній стадії «З`ясування обставин справи та дослідження доказів». Натомість вступне слово передбачає лише коротке викладення змісту та підстав своїх вимог та заперечень. Тобто, обмеження у виступі учасників справи відповідає ГПК України та завданню цієї дії тобто стисле, тезисне, швидке висловлення підстав та змісту своїх вимог або заперечень.

При цьому, посилання адвоката на те, що обмеживши у часі виступу, суддя фактично визначила тривалість для кожного з двох відповідачів у 2,5 (дві з половиною) хвилини, як представника 2-х відповідачів, не відповідає дійсності. Суддя встановила термін вступних слів до 5 хв. для кожного учасника справи. А, отже, адвокат Котляр А.О. буде мати можливість виступити як представник Древаль І.В. із вступним словом до 5 хв., та як представник ОСОБА_4 до 5 хв., а сукупно до 10 хв.

Отже, встановлення певних часових меж щодо тривалості вступного слова для всіх учасників справи не є підставою з якою ГПК України пов`язує відвід судді.

VI. ВІДНОСНО ВСТАНОВЛЕННЯ ТРИВАЛОСТІ СУДОВИХ ДЕБАТІВ

Заявник вважає, що встановлення суддею тривалості промов у судових дебатах так само вказує на порушення ГПК України, а саме ст. 218 Кодексу.

Суд звертає увагу, що з`ясування обставин справи та дослідження доказів передує у часі судовим дебатам, які фактично є кінцевим (підсумковим) виступом учасників перед видаленням суду до нарадчої кімнати. Так само, адвокат Котляр А.О. має право на виступ у сукупності до 10 хв., як представник 2-х відповідачів (по 5 хв. для кожного відповідача). При цьому, якщо буде необхідність у відповідного учасника справи на надання йому додаткового часу на промову під час судових дебатів, останнє буде враховано судом виходячи з розумної необхідності часу на викладення позиції. Додатково, суд звертає увагу, що тривалість судових дебатів визначається головуючим виходячи з розумно необхідного часу для викладення учасниками справи їх підсумкової позиції по справі (дивись ч. 3 ст. 218 ГПК України). В свою чергу, тривалість судових дебатів визначається як сукупність часу виступу кожного учасника справи. З метою надання всім учасникам рівних умов, суд має встановити і рівний час виступу. Тобто, встановлення часу промови під час судових дебатів повністю відповідає чинному ГПК України.

Отже, з детального аналізу представленої заяви, не вбачаються обґрунтовані факти, що свідчать про упередженість судді.

На підставі вищевикладеного, суд прийшов до висновку про необґрунтованість заяви про відвід судді (вх. № 27418 від 09.10.2023 року). Викладені у заяві адвокатом Котляр А.О. обставини у сукупності вказують про його незгоду із прийнятими процесуальними рішеннями суду, що не є підставою для відводу судді (ч. 4 ст. 35 ГПК України).

Відповідно до ч. 3 ст. 39 ГПК України якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 32 цього Кодексу. Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

02 жовтня 2023 року, протокольною ухвалою Господарського суду Харківської області, призначено справу до судового розгляду по суті на 16 жовтня 2023 року о(б) 11:20 год. Враховуючи надходження заяви за три робочі дні до судового засідання, а також висновок про необґрунтованість заяви про відвід судді, суд прийшов до висновку про передання цієї заяви на розгляд іншому судді, який не входить до складу суду, що розглядає справу, якого буде визначено у порядку, встановленому частиною першою статті 32 цього Кодексу.

Керуючись ст.ст. 35, 38, 39, 232-236 ГПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Заяву про відвід судді Калініченко Н.В. (вх. № 27418 від 09.10.2023 року) визнати необґрунтованою.

Передати заяву про відвід судді Калініченко Н.В. (вх. № 27418 від 09.10.2023 року) на розгляд іншому судді, який не входить до складу суду, що розглядає справу, якого буде визначено у порядку, встановленому частиною першою статті 32 цього Кодексу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею. Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Ухвалу підписано 10 жовтня 2023 року.

Суддя Н.В. Калініченко