ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
УХВАЛА

про залишення позову без розгляду

"16" жовтня 2023 р.м. Одеса Справа № 923/147/22

Господарський суд Одеської області у складі судді Пінтеліної Т.Г., за участю секретаря судового засідання Боднарук І.В. розглянувши справу за позовом , розглянувши Фізичної особи-підприємця Крейзи Людмили Дмитрівни; ( АДРЕСА_1 код НОМЕР_1 )

до відповідача: Департаменту розвитку об`єктів комунальної власності територіальної громади Херсонської міської ради (73000, м. Херсон, просп. Ушакова, 37 ) третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні

про спонукання до укладення договору оренди 0 грн.;

Представники:

Від позивача: не з`явився;

Від відповідача: Остапенко О.І.

ВСТАНОВИВ:

18.02.2022р. до господарського суду Херсонської області надійшла позовна заява Фізичної особи-підприємця Крейзи Людмили Дмитрівни до Департамента розвитку об`єктів комунальної власності територіальної громади Херсонської міської ради про спонукання до укладення договору оренди. Ухвалою Господарського суду Херсонської області від 22.02.2022 відкрито провадження у справі. Справу прийнято розглядати за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 22.03.2022 р.

За Актом прийому-передачі евакуйована справа № 923/147/22 була передана Господарському суду Одеської області. Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 14.06.2023 року справу розподіллено судді Пінтеліній Т.Г.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 19.06.2023 було прийнято справу до провадження та призначено підготовче засідання на 14.08.2023 р. о 12:45.

До канцелярії суду надійшов відзив на позовну заяву представника відповідача.

Суд опублікував повідомлення про розгляд даної справи на сайті судової влади 04.07.2023р. та 18.08.2023р.

Ухвалою від 14.08.2023р. розгляд справи у підготовчому провадженні було відкладено на 12.09.2023р.

Керуючись ст.177, п.18 ч.2 ст.182, п.3 ч.2 ст.185,ст.ст.234, 235 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд ухвалою від 12.09.2023р. закрив підготовче провадження по справі, призначив справу до розгляду по суті на 16.10.2023р., викликав представників учасників справи в судове засідання, визнавши їх явку обов`язковою.

Дану ухвалу суду направив учасникам справи а саме: позивачу на поштову адресу, яку він зазначив у позовній заяві; повідомлення про розгляд справи розмістив на сайті судової влади. Повідомлення оприлюднено 15.09.2023р.

Позивач станом на 16.10.2023р. будь-яких заяв, клопотань та про причини неявки суду не повідомляв.Ухвали суду, надіслані на адресу позивача, повернулись без вручення, зх відміткою Укрпошти про відсутність Фізичної особи-підприємця Крейзи Людмили Дмитрівни за її місцезнаходженням.

У зв"язку з викладеним суд зазначає наступне.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain», заява № 11681/85, зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Необхідно враховувати, що Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях наголошує, що кожна сторона, яка задіяна в судовому розгляді, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у справі за її участю, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Господарський процесуальний кодекс України передбачає порядок судового розгляду справи у змагальному порядку за участю обох сторін. Неявка позивача або його представника в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин неявки може означати втрату позивачем юридичного інтересу до розгляду його справи судом.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005р. у справі "Смірнова проти України").

Також, слід врахувати, що Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду в постанові від 21 лютого 2018 року у справі № 2103/490/2012 вказав про те, що сторона, яка приймає участь у судовому процесі, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Водночас, неявка представника позивача та відсутність будь-яких клопотань унеможливлює суд з`ясувати чи підтримує на цей час позивач позовні вимоги, а також чи наявні клопотання, подання яких може бути здійснене до початку розгляду справи по суті.

На переконання суду, неподання позивачем в підготовчому засіданні до суду заяви про розгляд справи за відсутності та неповідомлення про неявку і поважність її причини зумовлює залишення позову без розгляду.

Аналогічна правова позиція наведена у постановах Верховного Суду від 22.01.2019 у справі № 922/2584/18, від 16.08.2018 у справі № 910/2344/17 та від 04.09.2018 у справі № 910/14047/17.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України суд залишає позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Обов`язковими умовами для застосування передбачених ч. 4 ст. 202, п. 4 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України процесуальних наслідків неявки позивача у судове засідання є одночасно його належне повідомлення про час і місце судового засідання та відсутність заяви позивача про розгляд справи за його відсутності.

У разі відсутності у позивача наміру брати участь у судовому засіданні, приписами статей 202, 226 Господарського процесуального кодексу України передбачено подання позивачем заяви про розгляд справи за його відсутності. Отже, право позивача як особи, яка подала позов та зацікавлена в його розгляді, не бути присутнім у судовому засіданні кореспондується з його обов`язком подати до суду відповідну заяву про розгляд справи за його відсутності.

Аналогічний правовий висновок викладений у постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 05.06.2020 у справі №910/16978/19 та у постанові Верховного Суду від 19.08.2020 у справі №910/14715/17.

Водночас частина четверта статті 202, пункт 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України не містять вимог про те, що для залишення позову без розгляду позивач має не з`явитися у судове засідання саме у зв`язку з визнанням судом його явки обов`язковою та викликом до суду.

Згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України від 17.07.1997, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

У рішенні від 03.04.2008 у справі "Пономарьов проти України" Суд зазначив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

При цьому, на осіб, які беруть участь у справі, покладається обов`язок демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду і не допускати свідомих маніпуляцій та ухилень від отримання інформації про рух справи.

Також необхідно зазначити, що залишення позовної заяви без розгляду через неявку позивача у судове засідання у разі ненадання ним заяви про розгляд справи за його відсутності не призводить до порушення права на справедливий судовий розгляд (до такого висновку дійшла об`єднана палата Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду у постанові від 17.03.2023 у справі № 910/17906/21 та від 16.10.2020 у справі №910/8816/19, Верховний Суд у постанові від 21.12.2020 у справі № 910/18360/19), ОП КГС ВС від 18.11.2022р. у справі № 905/458/21.

Залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду господарським судом справи без прийняття рішення суду по суті спору у зв`язку з виявленням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому, наслідком якої є можливість повторного звернення до суду з тотожним позовом.

Правове значення для прийняття судом рішення про залишення позову без розгляду з підстави нез`явлення позивача у судове засідання, передбаченої цими нормами процесуального права, має одночасна наявність таких обставин, так звані умови для залишення позову без розгляду у випадку неявки позивача в судове засідання:

1) належне повідомлення судом позивача про час і місце судового засідання;

2) неявка позивача в судове засідання або неповідомлення позивачем суду причин його неявки в судове засідання;

3) неподання позивачем суду заяви про розгляд справи за його відсутності.

При цьому зміст частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України свідчить про те, що передбачена цими нормами процесуального права така процесуальна дія суду як залишення позову без розгляду з підстави нез`явлення позивача у судове засідання та неповідомлення про причини своєї неявки не залежить від того, чи була визнана судом явка позивача в судове засідання обов`язковою.

Аналогічні висновки Верховного Суду щодо застосування частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України викладені у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 05 червня 2020 року у справі № 910/16978/19.

Повноваження суду залишити позов без розгляду, передбачені цими нормами процесуального права відносяться до імперативних.

З урахуванням наведеного, оскільки позивач належним чином повідомлений судом про розгляд даної справи, у судові засідання не з`являється, про причини неявки суд не повідомляє, з огляду на те, що неявка позивача перешкоджає розгляду справи, всебічному, повному і об`єктивному розгляду в судовому процесі всіх обставин справи, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення без розгляду позову на підставі п. 4 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України.

Суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до ч. 4 ст. 226 ГПК України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення обставин, що були підставою для залишення позову без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись ст.ст. 2, 4, 14, 15, 202, п. 4 ч. 1 ст. 226, ст. 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Позов Фізичної особи-підприємця Крейзи Людмили Дмитрівни до Департамента розвитку об`єктів комунальної власності територіальної громади Херсонської міської ради про спонукання до укладення договору оренди у справі № 923/147/22 - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її оголошення та може бути оскаржена у порядку і строк, встановлені ст. ст. 256, 257 Господарського процесуального кодексу України. Повний текст ухвали складено та підписано 16.10.2023. Ухвала набрала чинності 16.10.23 та може бути оскаржена в апеляційному порядку до Південно-Західного апеляційного господарського суду через Господарський суд Одеської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом 10 днів з дня набрання законної сили ухвали Господарського суду Одеської області.

Суддя Т.Г. Пінтеліна