ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

"16" жовтня 2023 р. Справа № 911/3067/23

Господарський суд Київської області у складі судді Яреми В.А. перевіривши матеріали позовної заяви Акціонерного товариства комерційного банку "Приватбанк"

до Фізичної особи-підприємця Стужука Андрія Олександровича

про стягнення 93 265,02 гривень

встановив:

Через канцелярію Господарського суду Київської області надійшла позовна заява Акціонерного товариства комерційного банку "Приватбанк" до Фізичної особи-підприємця Стужука Андрія Олександровича про стягнення 93 265,02 гривень, з яких: 54 998,15 грн заборгованості за кредитом, 38 266,87 грн заборгованості по процентам за користування кредитом.

Позовні вимоги обґрунтовано обставинами порушення відповідачем грошового обов`язку щодо повернення кредиту, отриманого за кредитним договором №б/н від 14.09.2019.

Так, згідно викладених позивачем обставин, 14.09.2019 Фізичною особою-підприємцем Стужуком Андрієм Олександровичем підписано заяву про надання кредиту за послугою «Кредитний ліміт на поточний рахунок фізичної особи-підприємця «Підприємницький»» шляхом встановлення кредитного ліміту на рахунок.

За доводами позивача підписанням такої заяви клієнт приєднується до Умов та правил надання послуги «Кредитний ліміт на поточний рахунок фізичної особи-підприємця «Підприємницький»», розміщених на офіційному сайті банку у мережі інтернет за адресою https://privatbank.ua/terms (далі - Умови та Правила), які разом із заявою на відкриття рахунку та анкетою про приєднання до Умов та Правил складають кредитний договір.

З огляду вказаного вище позивач зауважив, що відповідач умови кредитного договору від 14.09.2019 не виконав, кредитні кошти не повернув та проценти не сплатив, з огляду на що станом на 18.09.2023 заборгованість відповідача становить 93 265,02 гривень та складається з:

- 54 998,15 грн заборгованості за кредитом;

- 38 266,87 грн заборгованості по процентам за користування кредитом, а розрахунок вказаних сум додається до позовної заяви.

Крім того до позовної заяви додано клопотання про отримання процесуальних документів в електронному вигляді, зокрема на електронну адресу .

Дослідивши матеріали вказаної вище позовної заяви, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення її без руху, зважаючи на таке.

Приписами ст. 2 Господарського процесуального кодексу України унормовано, що господарське судочинство в Україні здійснюється, зокрема, на засадах верховенства права, змагальності сторін, диспозитивності, пропорційності, неприпустимості зловживання процесуальними правами, обов`язковості судового рішення.

Суворе та неухильне дотримання зазначених принципів є запорукою досягнення завдань судочинства, що превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Відкриття провадження у справі позовного провадження є визначальною стадією судового процесу і може здійснюватись судом лише у випадку відповідності поданої позовної заяви вимогам, визначеним процесуальним законом.

Згідно ч. 2 ст. 162 ГПК України позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Виходячи з вказаної вище норми закону, позовна заява має містити підпис позивача або його представника, а такий підпис має бути виконаний власноручно.

Так, підпис - це графічне накреслення, що позначає виконавця підпису та наноситься ним з метою посвідчення. Як почерковий об`єкт підпис має характерні риси, зокрема це - посвідчувальний знак обов`язково певної особи, який виконується нею власноруч у вигляді графічного креслення, та наноситься на документ з метою посвідчення різних фактів та подій.

З урахуванням вказаного вище суд зазначає, що виконаний від імені представника позивача Савіхіної А.М. підпис на позовній заяві не співпадає з підписами, виконаними на додатках до позовної заяви, позаяк таке графічне креслення виконано у вигляді очевидно різних знаків, що ставить під сумнів наявність дійсного волевиявлення певної особи на підписання позовної заяви та/або доданих до неї документів.

У відповідності до пункту 3 ч. 3 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява повинна містити обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Однак в порушення наведених вище норм процесуального закону ані зміст позовної заяви, ані додані до позовної заяви розрахунок заборгованості та виписки по рахунку не містять відомостей стосовно дат початкового та кінцевого розрахункового періоду (число, місяць, рік), за який здійснювалось нарахування сум заборгованості по процентам за користування кредитом окремо по кожному такому періоду/місяцю та сумі, на яку ці відсотки нараховано.

До того ж позовна заява Акціонерного товариства комерційного банку "Приватбанк" не містить викладу обставин стосовно застосування підвищеної процентної ставки - 45%, із відповідним наведенням правових підстав для її застосування та її правової природи - неустойка або інший розмір відсотків річних у розумінні ст. 625 ЦК України.

Крім того суд наголошує позивачу на необхідності надання розрахунку заборгованості, який долучено до позовної заяви, у збільшеному вигляді (зі збільшеним шрифтом) для його читабельності під час перевірки судом.

В розрізі необхідності подання обґрунтованого розрахунку заявлених до стягнення сум суд вважає за необхідне зазначити, що:

- пунктом 13 Прикінцевих та Перехідних положень Цивільного кодексу України визначено таке: в період здійснення в Україні заходів щодо запобігання виникненню, поширенню і розповсюдженню епідемій, пандемій коронавірусної хвороби (COVID-19), забороняється підвищення процентної ставки за кредитним договором;

- зазначені вище норми процесуального права покладають на позивача обов`язок надати не просто розрахунок сум, що стягуються/оспорюються, а саме обґрунтувати його, тобто навести підстави визначення/обрання сум і періодів/дат у такому розрахунку;

- чітка ідентифікація позивачем заявлених ним вимог та чіткий виклад обставин сприяє правильній оцінці спірних правовідносин в розрізі предмету та підстав позову, а також дозволяє правильно дослідити наявність та/або відсутність певних обставин, належних доведенню у тій чи іншій правовій конструкції.

Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, беручи до уваги наведені нормативні приписи та встановленні судом порушення норм процесуального законодавства при зверненні позивача до суду із відповідним позовом, зокрема щодо оформлення позовної заяви та її змісту, суд дійшов висновку про залишення позовної заяви Акціонерного товариства комерційного банку "Приватбанк" без руху та надання строку для усунення відповідних недоліків - десять днів з дня вручення зазначеної ухвали.

Стосовно ж клопотання позивача про отримання процесуальних документів в електронному вигляді, зокрема на електронну адресу , суд зазначає таке.

Приписами частин 1, 5, 7 статті 6 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що у господарських судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система.

Суд направляє судові рішення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу на їхні офіційні електронні адреси, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Особам, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, суд вручає будь-які документи у справах, в яких такі особи беруть участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення на офіційні електронні адреси таких осіб, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Згідно ч.ч. 5, 6, 11 статті 242 ГПК України учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності в особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення, якщо така адреса відсутня.

Днем вручення судового рішення є, зокрема, день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи.

У випадку розгляду справи за матеріалами в паперовій формі судові рішення надсилаються в паперовій формі рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

Рішенням Вищої ради правосуддя від 17.08.2021 №1845/0/15-21 затверджене Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі - Положення), яке визначає порядок функціонування в судах та органах системи правосуддя окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, зокрема підсистем "Електронний кабінет", "Електронний суд" та підсистеми відеоконференцзв`язку; порядок вчинення процесуальних дій в електронній формі з використанням таких підсистем; особливості використання в судах та органах системи правосуддя іншого програмного забезпечення в перехідний період до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи у складі всіх підсистем (модулів).

Пунктами 5.5., 11, 24, 37, 38 Положення передбачено, що ідентифікаційні дані особи - для юридичних осіб: ідентифікаційний код юридичної особи (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України, - код в Єдиному державному реєстрі підприємств та організацій України); для фізичних осіб - підприємців: реєстраційний номер облікової картки платника податків (далі - РНОКПП), для адвокатів - номер та дата видачі свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю; для фізичних осіб: унікальний номер запису в Єдиному державному демографічному реєстрі (далі - УНЗР), реєстраційний номер облікової картки платника податків (далі - РНОКПП) або номер і серія паспорта. Для фізичних осіб - громадян України номер і серія паспорта є ідентифікаційними даними виключно за відсутності у такої фізичної особи РНОКПП або УНЗР.

Процедура реєстрації Електронного кабінету фізичної особи та фізичної особи - підприємця здійснюється з використанням кваліфікованого електронного підпису такої особи.

Процедура реєстрації Електронного кабінету юридичної особи здійснюється з використанням кваліфікованого електронного підпису керівника такої юридичної особи, що підтверджується даними з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань. Сертифікат кваліфікованого електронного підпису такої посадової особи повинен містити ідентифікаційні дані як юридичної, так і посадової особи.

Керівник юридичної особи засобами програмного забезпечення Електронного кабінету може уповноважувати працівників юридичної особи (в тому числі себе) або інших фізичних осіб чи фізичних осіб - підприємців на перегляд, створення та надсилання електронних документів, а також вчинення інших дій від імені юридичної особи з використанням власних Електронних кабінетів таких фізичних осіб чи фізичних осіб - підприємців.

Підсистема "Електронний суд" (Електронний суд) - підсистема ЄСІТС, що забезпечує можливість користувачам у передбачених законодавством випадках відповідно до наявних технічних можливостей підсистеми ЄСІТС реалізованого функціоналу створювати та надсилати в електронному вигляді процесуальні чи інші документи до суду, інших органів та установ у системі правосуддя, а також отримувати інформацію про стан і результати розгляду таких документів чи інші документи.

Підсистема "Електронний суд" забезпечує можливість автоматичного надсилання матеріалів справ в електронному вигляді до Електронних кабінетів учасників справи та їхніх повірених.

До Електронних кабінетів користувачів надсилаються у передбачених законодавством випадках документи у справах, які внесені до автоматизованої системи діловодства судів (далі - АСДС) та до автоматизованих систем діловодства, що функціонують в інших органах та установах у системі правосуддя. Документи у справах надсилаються до Електронних кабінетів користувачів у випадку, коли вони внесені до відповідних автоматизованих систем у вигляді електронного документа, підписаного кваліфікованим підписом підписувача (підписувачів), чи у вигляді електронної копії паперового документа, засвідченої кваліфікованим електронним підписом відповідального працівника суду, іншого органу чи установи правосуддя (далі - автоматизована система діловодства).

Особам, які не мають зареєстрованих Електронних кабінетів, документи у передбачених цим пунктом випадках можуть надсилатися засобами підсистем ЄСІТС на адресу електронної пошти, вказану такими особами під час подання документів до суду.

Інформація про надходження до Електронного кабінету відомостей та документів про результати розгляду справ додатково може надсилатися користувачу у вигляді повідомлення на електронну пошту. Дані про електронну пошту зазначаються користувачем у профілі його Електронного кабінету.

Як слідує з наявних в автоматизованій системі "Діловодство спеціалізованого суду" (ДСС) відомостей, Акціонерне товариство комерційний банк "Приватбанк" має зареєстрований електронний кабінет в підсистемі ЄСІТС.

Водночас у клопотанні про отримання процесуальних документів в електронному вигляді, підписаному особою, посадове становище та прізвище з ініціалами якої не вказано, передбачених Положенням ідентифікаційних даних для реєстрації особи в системі не зазначено, що унеможливлює реєстрацію адреси електронної пошти з метою направлення рішень суду в електронному вигляді саме на такий e-mail.

Керуючись ст. ст. 91, 162, 164, 174, 232, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

постановив:

1. Залишити позовну заяву Акціонерного товариства комерційного банку "Приватбанк" без руху.

2. Виявлені недоліки усунути протягом десяти днів з дня вручення зазначеної ухвали шляхом подання до суду:

- письмових пояснень стосовно виконаного від імені представника позивача Савіхіної А.М. підпису на позовній заяві та його неспівпадіння з підписами, виконаними на додатках до позовної заяви, як наслідок - наявності дійсного волевиявлення Савіхіної А.М. на підписання позовної заяви та/або доданих до неї документів;

- детального та обґрунтованого розрахунку сум заборгованості по процентам за користування кредитом, із наведенням відомостей стосовно дат початкового та кінцевого розрахункового періоду (число, місяць, рік), за який здійснювалось нарахування сум заборгованості, окремо по кожному такому періоду/місяцю та сумі, на яку ці відсотки нараховано;

- письмових пояснень з викладом обставин стосовно застосування позивачем підвищеної процентної ставки із відповідним наведенням правових підстав для її застосування та її правової природи - неустойка або інший розмір відсотків річних у розумінні ст. 625 ЦК України;

- розрахунку заборгованості Фізичної особи-підприємця Стужука Андрія Олександровича, долученого до позовної заяви, у збільшеному вигляді (зі збільшеним шрифтом) для його читабельності під час перевірки судом.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею відповідно до ч. 2 ст. 235 ГПК України та оскарженню окремо від рішення суду не підлягає відповідно до ч. 2 ст. 254, ст. 255 ГПК України.

Суддя В.А. Ярема