УХВАЛА

м. Київ

17.10.2023Справа № 910/12482/23

За заявою ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1 )

про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність

Суддя Пасько М.В.

Представники:

від заявника (боржника) Гук О.О.

Присутні: ОСОБА_2 , ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7

ВСТАНОВИВ:

Заявник звернувся до суду з заявою про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, оскільки неспроможний сплатити борг.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 15.08.2023 прийнято заяву до розгляду та призначено підготовче засідання суду на 29.08.2023.

28.08.2023 від Національного банку України надійшло клопотання про відкладення підготовчого засідання та ознайомлення з матеріалами справи.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 29.08.2023 відкладено розгляд справи на 07.09.2023.

06.09.2023 від Національного банку України надійшли заперечення.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 07.09.2023 відкладено розгляд справи на 17.10.2023.

Як вбачається з матеріалів статті журналістського інтернет-видання "Апостроф" за посиланням ІНФОРМАЦІЯ_1, заява ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність викликає значний суспільний інтерес, оскільки автори матеріалу звертають увагу на упередженість суду під час розгляду даної справи.

Частиною 1 статті 38 Господарського процесуального кодексу України визначено, що з підстав, зазначених у статтях 35, 36 і 37 цього Кодексу, суддя, секретар судового засідання, експерт, спеціаліст, перекладач зобов`язані заявити самовідвід.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 35 Господарського процесуального кодексу України, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Згідно ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Варто зазначити, що слово "безсторонній" в українській мові означає "який складає думку про кого-, що-небудь або щось робить на підставі об`єктивних фактів, а не особистого почуття; неупереджений, справедливий, об`єктивний // Який постає (постав) не з особистого почуття (прихильності, неприязні чи упередження тощо".

Незважаючи на те, що безсторонність, зазвичай, означає відсутність упередження чи схильності, її відсутність чи, навпаки, наявність може бути перевірена різними способами відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції. В цьому контексті можна провести розмежування між суб`єктним підходом, що відображає особисті переконання конкретного судді з конкретної справи, і об`єктивним підходом, який визначає, чи були достатні гарантії, щоб виключити будь-який сумнів з цього приводу.

Таким чином, правосуддя повинно не тільки чинитися, повинно бути також видно, що воно чиниться; тому будь-який суддя, щодо якого є обґрунтовані підстави побоюватися браку безсторонності, має отримати відвід. Йдеться про довіру, яку в демократичному суспільстві судді мають викликати в громадськості.

Як встановлює пункт 2.5 Бангалорських принципів поведінки суддів, схвалені резолюцією 2006/23 Економічної і Соціальної Ради ООН від 27.07.2006, суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді. Тому при розгляді заяви про відвід судді слід виходити саме з суб`єктивної оцінки сторони у справі щодо дій головуючого у справі. Іншими словами, якщо сторона має сумнів в безсторонності судді, навіть тоді, коли об`єктивно це нічим не підкріплено, то практика Європейського суду з прав людини наголошує на необхідності задоволення такої заяви про відвід, адже в іншому випадку це буде розцінено як порушення права особи на справедливий суд.

З численної практики Європейського суду з прав людини вбачається, що суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи навіть тоді, коли у стороннього спостерігача лише могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

До числа таких справ належать, серед інших, випадки, коли суддя має особисту інформацію щодо фактів, пов`язаних зі справою.

Незважаючи на повну відсутність достовірної інформації, яка б вказувала брак безсторонності судді, з метою уникнення будь-яких сумнівів щодо неупередженості складу суду при розгляді даної справи та забезпечення довіри учасників справи до її розгляду судом, суд дійшов висновку про необхідність самовідводу судді Паська М.В. від розгляду справи № 910/12482/23 за заявою ОСОБА_1 про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 39, 234, 228, 232-235 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд міста Києва, -

УХВАЛИВ:

1.Задовольнити самовідвід судді Паська М.В. у справі № 910/12482/23 за заявою ОСОБА_1 про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність.

2.Ухвала набрала чинності негайно після її оголошення та оскарженню не підлягає.

Суддя Пасько М.В.

Повний текст ухвали складено 19.10.2023.