ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

"17" жовтня 2023 р. м. Київ Справа № 911/1880/22

За позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Оператор газотранспортної системи України»

до Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз»

третя особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг

про стягнення 384 608 715, 40 грн,

Суддя Антонова В.М.

Секретар судових засідань Налапко Ю.І.

Представники учасників справи:

від позивача: Пилипчук В.Є.;

від відповідача: не з`явився;

від третьої особи: не з`явився;

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Оператор газотранспортної системи України» (далі - позивач) звернувся до Господарського суду Київської області з позовом до Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» (далі - відповідач) про стягнення грошових коштів у розмірі 384 608 715, 40 грн з яких: 293 993 088, 62 грн основний борг, 27 633 968, 67 грн пеня, 6 956 787, 06 грн 3 % річних та 56 024 871, 05 грн інфляційні втрати.

Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням відповідачем своїх грошових зобов`язань за договором транспортування природного газу № від 04.02.2020, в частині своєчасної та повної оплати вартості щодобових негативних небалансів природного газу за вересень та грудень 2021 року.

Також у позові міститься клопотання про залучення до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 06.10.2022 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження в справі та вирішено розглядати справу за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 01.11.2022.

25.10.2022 від представника відповідача надійшов відзив на позову, у якому останній заперечує проти позову та просить відмовити в його задоволенні в повному обсязі. Також представником відповідача подано заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеконференції поза межами приміщення суду.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 25.10.2022 відмовлено в задоволені заяви представника відповідача про участь у судовому засіданні в режимі відеконференції.

01.11.2022 в підготовче засідання з`явилися представники сторін. Ухвалою Господарського суду Київської області від 01.11.2022 залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі третя особа) та відкладено підготовче засідання на 22.11.2022.

02.11.2022 від позивача надійшла відповідь на відзив, у якій останній заперечує щодо доводів відповідача викладених у відзиві.

10.11.2022 від представника третьої особи надійшли пояснення, в яких останній просить проводити розгляд справи за відсутності представника третьої особи.

17.11.2022 від представника відповідача надійшли заперечення на відповідь на відзив.

У підготовче засідання 22.11.2022 з`явилися представники сторін, третя особа в засідання не з`явилась, ухвалою суду продовжено строк підготовчого провадження на 30 днів та відкладено підготовче засідання на 13.12.2022.

13.12.2022 від представника відповідача надійшли міркування щодо застосування Кодексу ГТС, Регламенту Комісії (ЄС) № 2017459 від 16.03.2017 про встановлення мережевого кодексу механізмів розподілу потужності в газотранспортних системах та про скасування Регламенту (ЄС) № 984/2013 та Регламенту Комісії (ЄС) № 312/2014 від 26.03.2014 про Мережевий кодекс балансування газу в газотранспортних системах. Також представником відповідача подано клопотання про витребування доказів та клопотання про зупинення провадження в даній справі до набрання законної сили рішенням Господарського суду міста Києва в справі № 910/12661/22.

У підготовче засідання 13.12.2022 з`явилися представники сторін, третя особа в засідання не з`явилась. Ухвалою Господарського суду Київської області від 13.12.2022 задоволено клопотання представника відповідача та витребувано в позивача документи, додаткові письмові пояснення та відкладено підготовче засідання на 24.01.2023.

12.01.2023 від представника позивача на виконання вимог ухвали суду надійшли клопотання про доручення доказів до матеріалів справи та заперечення на клопотання про зупинення провадження в справі.

18.01.2023 від представника відповідача надійшли доповнення до клопотання про зупинення провадження в справі.

20.01.2023 від представника відповідача надійшли пояснення.

У підготовче засідання 24.01.2023 з`явилися сторони. Ухвалою Господарського суду Київської області від 24.01.2023 клопотання відповідача про зупинення провадження в справі задоволено та зупинено провадження в справі № 911/1880/22 до набрання законної сили рішенням Господарського суду міста Києва в справі № 910/12661/22.

Постановою Північного апеляційного господарського суду від 19.05.2023 ухвалу Господарського суду Київської області від 24.01.2023 про зупинення провадження у справі в справі № 911/1880/22 скасовано, матеріали справи № 911/1880/22 повернути до Господарського суду Київської області для подальшого розгляду.

01.06.2023 матеріали справи №911/1880/22 надійшли до Господарського суду Київської області.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 05.06.2023 поновлено провадження в справі 911/1880/22 та призначено підготовче засідання на 13.06.2023.

12.06.2023 від представника відповідача надійшло клопотання про зупинення провадження в даній справі до закінчення перегляду об`єднаною Палатою Верховного суду в касаційному порядку справи № 918/686/21, оскільки суб`єктний склад, предмет спору, підстави позову, зміст позовних вимог та обставини справи № 918/686/21 є подібними з даною справою. Також представником відповідача подано клопотання про відкладення розгляду справи, в зв`язку з його зайнятістю в іншому судовому процесі.

У підготовче засідання 13.06.2023 з`явилась представник позивача, відповідач та третя особа в засідання не з`явились. Ухвалою Господарського суду Київської області від 13.06.2023 оголошено перерву в підготовчому засіданні до 20.06.2023.

15.06.2023 до Господарського суду Київської області надійшов запит Північного апеляційного господарського суду за № 911/1880/23/09.1-14/364/22 від 06.06.2023 про направлення до Північного апеляційного господарського суду матеріалів справи №911/1880/22 для ухвалення додаткового рішення.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 19.06.2023 зупинено провадження у справі №911/1880/22 до вирішення Північним апеляційним господарським судом питання про ухвалення додаткового рішення по справі.

19.06.2023 від представника позивача надійшла заява про збільшення позовних вимог, у якій останній, в зв`язку з невиконанням відповідачем умов договору в частині сплати щодобових негативних небалансів у травні, серпні, жовтні, листопаді, грудні 2022 року та січні 2023 року в загальній сумі 2 930 805 189, 41 грн, просить стягнути з відповідача 4 001 785 926, 85 грн, з яких: 3 224 798 278, 03 грн основного боргу, 40 524 533, 20 грн 3 % річних, 586 917 933, 37 грн пені та 149 545 182, 25 грн інфляційних втрат.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 11.09.2023 відмовлено в ухваленні додаткової постанови за заявою позивача щодо розподілу судових витрат у справі та направлено матеріали справи для подальшого розгляду до Господарського суду Київської області.

21.09.2023 до Господарського суду Київської області із Північного апеляційного господарського суду надійшли матеріали справи № 911/1880/22.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 26.09.2023 поновлено провадження в справі № 911/1880/22 та призначено підготовче засідання на 17.10.2023.

20.06.2023 від представника позивача надійшли заперечення на клопотання відповідача про зупинення провадження в справі.

05.07.2023 від представника відповідача надішли заперечення щодо заяви про збільшення розміру позовних вимог, у яких останній заперечує щодо прийняття вказаної заяви та, зокрема, зазначає, що заява позивача про збільшення позовних вимог, є одночасно зміною предмета та підстав позову, також вважає, що докази додані до вказаної заяви, подані з порушення порядку, встановленого ГПК України.

16.10.2023 від представника відповідача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, в зв`язку з його участю в процесуальних діях у кримінальному проваджені.

У підготовче засідання 17.10.2023 з`явився представник позивача, відповідач та третя особа в засідання не з`явились, про розгляд справи повідомлялись належним чином. З урахуванням думки представника позивача, суд, протокольною ухвалою, відмовив в задоволенні клопотання відповідача про відкладення розгляду справи. Також у засіданні судом поставлено на обговорення клопотання відповідача про зупинення провадження в даній справі до закінчення перегляду об`єднаною Палатою Верховного суду в касаційному порядку справи № 918/686/21 та клопотання позивача про збільшення позовних вимог, представник позивача заперечувала щодо зупинення провадження в справі та підтримала клопотання про збільшення позовних вимог.

Суд, вислухавши думку представника позивача, дослідивши матеріали справи, дійшов висновку про таке.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 46 ГПК України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог - до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти, відповідно, збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви.

Суд критично оцінює заперечення відповідача щодо заяви позивача про збільшення позовних вимог, оскільки збільшення розміру позовних вимог у даному випадку жодним чином не пов`язане зі зміною предмета чи підстав позову в первісній редакції та не є додатковою позовною вимогою, суд зазначає, що збільшення розміру позовних вимог у даному випадку є лише зміною (збільшенням) матеріально-правової вимоги позивача до відповідача, що не суперечить чинному процесуальному законодавству,

Подібний правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду від 23.08.2022 у справі №910/9375/21, від 18.10.2022 у справі №910/18639/21.

Дослідивши надану позивачем заяву про збільшення розміру позовних вимог, суд визнає їх такою, що подана з дотриманням приписів чинного процесуального законодавства, зокрема положень ч. 5. ст. 46, ст. 170 Господарського процесуального кодексу України, тому приймає до розгляду заяву позивача та визначає ціну позову з її урахуванням.

Щодо клопотання відповідача про зупинення провадження в справі, суд зазначає наступне.

Відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 228 ГПК України суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку перегляду судового рішення у подібних правовідносинах (в іншій справі) у касаційному порядку палатою, об`єднаною палатою, Великою Палатою Верховного Суду.

Згідно з п. 11 ч. 1 ст. 229 ГПК України провадження у справі зупиняється до закінчення перегляду в касаційному порядку.

Під судовими рішеннями в подібних правовідносинах слід розуміти такі рішення, де тотожними є предмети спору, підстави позову, зміст позовних вимог та встановлені фактичні обставини, а також наявне однакове матеріально-правове регулювання спірних відносин.

Згідно із постановою Верховного Суду від 29.03.2017 у справі № 444/2909/15-ц визначено поняття судових рішень в подібних правовідносинах, під якими Верховний Суд вказав розуміти такі рішення, де тотожними є предмет спору, підстави позову зміст позовних вимог та встановлені фактичні обставини, а також наявне однакове матеріально - правове регулювання спірних відносин. Так, Об`єднана Палата Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду в ухвалі від 27.03.20220 у справі № 910/4450/19 зазначила, що подібність правовідносин в іншій аналогічній справі визначається за такими критеріями: суб`єктний склад сторін спору, зміст правовідносин (права та обов`язки сторін спору) та об`єкт (предмет).

Передаючи справу № 918/686/21 на розгляд об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду (ухвала ВС від 29.03.2023 у справі № 918/686/21 за касаційною скаргою Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Рівнегаз» на постанову Північно-західного апеляційного господарського суду від 26.10.2022), суд касаційної інстанції зазначив:

« 12. В ході розгляду касаційної скарги колегія суддів з`ясувала наявність певних розбіжностей у висновках Верховного Суду з питання визначення предмету доказування в цій категорії справ. На думку колегії, ці розбіжності перешкоджають формуванню усталеної судової практики судами інших інстанцій.

13. Так, у постанові від 02.12.2020 у справі №922/3363/20, у якій ТОВ "Оператор ГТС" звертався з позовом до АТ "Оператор газорозподільної системи "Харківгаз" про стягнення заборгованості за негативні щодобові небаланси за січень-березень 2020 року, Верховний Суд погодився з висновками суду апеляційної інстанції про недоведеність позовних вимог у контексті, зокрема щодо: підтвердження загрози цілісності ГТС, вчинення балансуючих дій, наявності ресурсу природного газу саме для врегулювання добових небалансів, факту понесення реальних витрат на врегулювання добових небалансів саме відповідача.

14. Верховний Суд у постанові від 14.12.2021 у справі №923/909/19, у якій АТ "Укртрансгаз" звернулося з позовом про стягнення заборгованості за послуги балансування природного газу за період з вересня 2018 по лютий 2019 року, погодився із висновками суду апеляційної інстанції, про недоведеність позовних вимог та, зокрема, вказав, що у матеріалах справи відсутні докази, які б підтверджували наявність небалансів у ГТС у заявлені позивачем періоди, а також докази, які б підтверджували вчинення позивачем заходів, спрямованих на усунення загрози цілісності ГТС у зв`язку з наявністю в ній небалансів газу.

15. У постанові Об`єднаної палати від 19.03.2021 у справі №922/3987/19, у якій АТ "Укртрансгаз" звернувся з позовом про стягнення заборгованості за негативні щодобові небаланси за березень-червень 2021 року, міститься висновок про те, що судами попередніх інстанцій не було досліджено чи дійсно була здійснена позивачем закупівля газу для врегулювання небалансів саме відповідача і який саме обсяг газу позивач обліковував в системі.

16. У постанові від 04.08.2021 у справі №903/973/19, у якій АТ "Укртрансгаз" звернувся з позовом про стягнення боргу за надані послуги з балансування обсягів природного газу за період з липня 2018 по лютий 2019 року, Верховний Суд погодився із висновком судів попередніх інстанцій про відмову у позові, оскільки позивач не довів належними та допустимими доказами сам факт надання відповідачу послуг балансування, а в матеріалах справи відсутні належні та допустимі докази наявності небалансів в системі у заявлені позивачем періоди, а також вчинення позивачем заходів спрямованих на усунення загрози цілісності ГТС.

17. У постанові Об`єднаної палати від 18.02.2022 у справі №918/450/20, у якій АТ "Укртрансгаз" звернувся з позовом про стягнення заборгованості за негативні місячні небаланси за період березень-червень 2018 року, Верховний Суд вказав, що судам попередніх інстанцій належало встановити факт закупівлі позивачем природного газу, що використовувався для балансування в спірний період, але при цьому не відступив від висновків, що містилися в постанові від 19.03.2021 у справі №922/3987/19, а також низці інших постанов.

18. У постанові від 29.06.2022 у справі №906/184/21, у якій ТОВ "Оператор ГТС" звернувся з позовом про стягнення заборгованості за негативні щодобові небаланси за травень-грудень 2020 року до ПрАТ "Коростишівгаз", Верховний Суд погодився з доводами ТОВ "Оператор ГТС" про те, що оператор ГТС здійснює балансування ГТС постійно для підтримання звичайного рівня її функціонування та недопущення виникнення загроз цілісності системи, а не лише у разі наявності прямої загрози її функціонування, а акти приймання-передачі до договорів купівлі-продажу газу підтверджують обсяги природного газу, придбаного позивачем для здійснення балансування в цілому, а не лише щодо вчинення балансуючих дій по відношенню до відповідача. Зокрема, Верховний Суд звернув увагу на різницю між комерційним балансуванням та фізичним балансуванням та вказав, що Кодекс ГТС не пов`язує виникнення у відповідача як замовника обов`язку з оплати послуг балансування саме з існуванням загрози цілісності ГТС. Аналогічні висновки містяться у постановах Верховного Суду від 29.06.2022 у справі №906/252/21, від 12.01.2023 у справі №917/2033/19, від 01.02.2023 у справі №924/862/21, від 01.02.2023 у справі №916/47/22.

19. Згідно зі ст.36 Закону "Про судоустрій і статус суддів" Верховний Суд є найвищим судом у системі судоустрою України, який забезпечує сталість та єдність судової практики у порядку та спосіб, визначені процесуальним законом.Висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права (ч.6 ст.13 Закону "Про судоустрій і статус суддів").

20. Складовими принципу верховенства права є, зокрема, правова передбачуваність та правова визначеність, які необхідні для того, щоб учасники відповідних правовідносин мали можливість завбачати наслідки своїх дій і бути впевненими у своїх законних очікуваннях, що набуте ними на підставі чинного законодавства право, його зміст та обсяг буде ними реалізовано (абз.3 п.4 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України (далі - КСУ) від 11.10.2005 №8-рп/2005 та абз.1 пп.2.1 п.2 мотивувальної частини Рішення КСУ від 31.03.2015 №1-рп/2015).

21. Юридична визначеність дає можливість учасникам суспільних відносин передбачати наслідки своїх дій і бути впевненими у своїх легітимних очікуваннях, зокрема, у тому, що набуте ними на підставі чинного законодавства право буде реалізоване (Рішення КСУ від 05.06.2019 №3-р(І)/2019).

22. Принцип правової визначеності вимагає, щоб при остаточному вирішенні справи судами їхні рішення не викликали сумнівів (п.61 рішення Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) у справі "Брумареску проти Румунії" (Brumаrescu v. Romania), заява №28342/95). Якщо конфліктна практика розвивається в межах одного з найвищих судових органів країни, цей суд сам стає джерелом правової невизначеності, тим самим підриває принцип правової визначеності та послаблює довіру громадськості до судової системи (п.123 рішення ЄСПЛ у справі "Парафія греко-католицької церкви в м. Люпені та інші проти Румунії" (Lupeni Greek Catholic Parish and Others v. Romania), заява №76943/11).

23. Враховуючи викладене, колегія суддів вважає за необхідне уточнити правовий висновок щодо застосування п.3 розд.ХІІІ, п.3 гл.3 розд.ХІV Кодексу ГТС, вказавши, що у такій категорії справ (стягнення заборгованості за послуги балансування за договором про транспортування природного газу) незалежно від того, здійснюється місячне чи добове балансування, а також яка саме редакція Кодексу ГТС застосовується до спірних відносин, позивач не повинен доводити існування загрози цілісності ГТС, наявності в нього ресурсу природного газу саме для врегулювання добових небалансів відповідача, факт понесення реальних витрат на врегулювання добових небалансів саме відповідача, зокрема й факт купівлі-продажу оператором ГТС короткострокових стандартизованих продуктів.».

Отже, Верховний Суд ухвалою від 29.03.2023 справу №918/686/21 передав на розгляд об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду для уточнення правового висновку щодо застосування п.3 розд. ХІІІ, п.3 гл.3 розд. ХІV Кодексу ГТС, викладеного, зокрема, у постановах Верховного Суду від 02.12.2020 у справі №922/3363/20, від 14.12.2021 у справі №923/909/19, від 19.03.2021 у справі №922/3987/19, від 04.08.2021 у справі №903/973/19, від 18.02.2022 у справі №918/450/20 вказавши, що у такій категорії справ (стягнення заборгованості за послуги балансування за договором про транспортування природного газу) незалежно від того, здійснюється місячне чи добове балансування, а також яка саме редакція Кодексу ГТС застосовується до спірних відносин, позивач не повинен доводити існування загрози цілісності ГТС, наявності в нього ресурсу природного газу саме для врегулювання добових небалансів відповідача, факт понесення реальних витрат на врегулювання добових небалансів саме відповідача, зокрема й факт купівлі-продажу оператором ГТС короткострокових стандартизованих продуктів. Верховний Суд вказав, що існують певні розбіжності у висновках з питання визначення предмету доказування у цій категорії справ. Такі розбіжності перешкоджають формуванню усталеної судової практики судами інших інстанцій. Колегія суддів погодилася з висновками, що містяться у постановах Верховного Суду від 29.06.2022 у справі №906/184/2, від 29.06.2022 у справі №906/252/21, від 12.01.2023 у справі №917/2033/19, від 01.02.2023 у справі №924/862/21, від 01.02.2023 у справі №916/47/22.

Обґрунтовуючи подане клопотання про зупинення провадження у даній справі до закінчення перегляду Об`єднаною Палатою Верховного Суду в касаційному порядку справи №918/686/21, відповідач зазначав, що суб`єктний склад, предмет спору, підстави позову, зміст позовних вимог та обставин справи №918/686/21 є подібними зі справою №911/1880/22, оскільки спір у справі №918/686/21 виник, як і у даній справі, через стягнення ТОВ «Оператор газотранспортної системи України» (оператор ГТС з 01.01.2020) з АТ «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» (також оператор ГРМ, як і АТ «Сумигаз») заборгованості за порушення своїх зобов`язань за договором транспортування природного газу в частині обов`язку здійснити оплату вартості негативних небалансів. Предметом позову у справі №918/686/21 та у справі №911/1880/22 є матеріально-правова вимога про стягнення заборгованості за договором транспортування природного газу в частині оплати за негативні небаланси, підставами позову в обох справах є неналежне виконання зобов`язань з оплати послуг транспортування природного газу, складовою яких є послуги балансування обсягів природного газу. Отже, за доводами відповідача, в обох справах стягується заборгованість за договором транспортування природного газу з підстав невиконання зобов`язань за договором та судом касаційної інстанції буде надана правова оцінка правовідносинам за договором транспортування природного газу в частині обґрунтованості вимог оператора ГТС про стягнення вартості послуг балансування.

Отже, в обох справах заявлена до стягнення заборгованість за договором транспортування природного газу з підстав невиконання зобов`язань за договором та надається правова оцінка правовідносинам за договором транспортування природного газу в частині - обґрунтованості вимог оператора ГТС про стягнення вартості послуг балансування.

Вказане свідчить, що зазначені справи є взаємопов`язані, адже вирішення спору у справі № 918/686/21 матиме безпосередній вплив на розгляд даної справи № 911/1880/22, у разі формування/уточнення відповідних правових висновків, а тому з метою повного, всебічного та об`єктивного розгляду справи № 911/1880/22 провадження в даній справі підлягає зупиненню до перегляду судових рішень у справі № 918/686/21 в касаційному порядку Об`єднаною палатою Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду.

Крім того, судом враховано положення ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якими передбачено, що судові процедури при розгляді справи повинні бути справедливими, справа має бути розглянута в розумний строк, а також на те, що в господарському судочинстві діє принцип ефективності судового процесу, який направлений на недопущення затягування процесу.

Європейський суд щодо тлумачення положення "розумний строк" в рішенні у справі "Броуган (Brogan) та інші проти Сполученого Королівства" роз`яснив, що строк, який можна визначити розумним, не може бути однаковим для всіх справ, і було б неприродно встановлювати один строк в конкретному цифровому виразі для усіх випадків. Отже, в кожній справі виникає проблема оцінки розумності строку, яка залежить від певних обставин.

Зазначене в ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод поняття розумності строку розгляду справи з урахуванням практики Європейського суду з прав людини слід розглядати як порушення не лише з точки зору довготривалості розгляду. Занадто швидкий розгляд справи також може свідчити про порушення розумності строку її розгляду.

Враховуючи викладене вище, суд задовольняє клопотання відповідача про зупинення провадження та зупиняє провадження в справі №911/1880/22 до перегляду судових рішень у справі № 918/686/21 в касаційному порядку об`єднаною палатою Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду.

Керуючись статтями 2, 7, 46, 166, 167, 170, 227, 229, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Прийняти заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Оператор газотранспортної системи України» про збільшення розміру позовних вимог та подальший розгляд справи здійснювати з її урахуванням.

2. Клопотання Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» про зупинення провадження в справі задовольнити.

3. Зупинити провадження в справі №911/1880/22 до перегляду судових рішень у справі № 918/686/21 в касаційному порядку об`єднаною палатою Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду.

4. Зобов`язати учасників справи повідомити Господарський суд Київської області про усунення обставин, що зумовили зупинення провадження в даній справі.

5. Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та може бути оскаржена в порядку, передбаченому статтями 253-259 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст складено та підписано 19.10.2023.

Суддя В.М. Антонова