РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

04.10.2023Справа № 910/15184/21 (910/7899/23)

За позовною заявою Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго" (01032, м. Київ, вул. Симона Петлюри,25, ідентифікаційний номер 00100227)

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Мегатрейдінг" (01001, місто Київ, вул. Паторжинського, будинок 6, 3, офіс 2; ідентифікаційний код 43275225)

про стягнення 3 154 632,69 грн.

в межах справи № 910/15184/21

За заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "Промгаз Сіті" (04080, м. Київ, вул. Новокостянтинівська,13/10, офіс 204-А, ідентифікаційний код 41559270)

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Мегатрейдінг" (01001, м. Київ, вул. Паторжинського,3, офіс2, ідентифікаційний код 43275225)

про банкрутство

Суддя Мандичев Д.В.

помічник (за дорученням судді) Судак С.С.

Представники сторін:

від позивача - Остапенко С.Л.,

від відповідача - Іванченко А.В.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

У провадженні Господарського суду міста Києва знаходиться справа №910/15184/21 за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "Промгаз Сіті" про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "Мегатрейдінг".

Приватне акціонерне товариство "НАЦІОНАЛЬНА ЕНЕРГЕТИЧНА КОМПАНІЯ "УКРЕНЕРГО" звернулася до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "МЕГАТРЕЙДІНГ" про стягнення 3154632,69 грн заборгованості за договором про надання послуг з електричної енергії від 03.12.2019 №1387-02024.

Згідно Проколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями вказану позовну заяву передано на розгляду судді Турчину С.О.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 24.05.2023 (суддя Турчин С.О.) передано матеріали позовної заяви за позовом Приватного акціонерного товариства "НАЦІОНАЛЬНА ЕНЕРГЕТИЧНА КОМПАНІЯ "УКРЕНЕРГО" до Товариства з обмеженою відповідальністю "МЕГАТРЕЙДІНГ" про стягнення 3154632,69 грн за підсудністю до Господарського суду міста Києва в межах справи № 910/15184/21 про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "МЕГАТРЕЙДІНГ".

Ухвалою Господарського суду м. Києва від 24.07.2023 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Постановлено розгляд справи здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Розгляд справи призначено на 13.09.2023.

28.08.2023 до суду надійшла заява відповідача про продовження процесуального строку на подання відзиву на позовну заяву.

13.09.2023 до Господарського суду м. Києва надійшла заява відповідача про відкладення розгляду справи у судовому засіданні.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 13.09.2023 відкладено розгляд справи у судовому засіданні на 04.10.2023.

04.10.2023 до суду від відповідача надійшли пояснення, в яких відповідач підтвердив заявлені позовні вимоги після перевірки обсягів постачання електричної енергії та просив зменшити розмір нарахованих санкцій на розсуд суду.

Під час судового засідання 04.10.2023 представник позивача підтримав заявлені позовні вимоги.

Представник відповідача позовні вимоги визнав, просив суд зменшити розмір нарахованих санкцій.

Розглянувши подані документи і матеріали, заслухавши пояснення представників сторін, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Господарський суд міста Києва, -

ВСТАНОВИВ:

03.12.2019 між «НЕК «Укренерго» і Товариством з обмеженою відповідальністю «Мегатрейдінг» укладено договір про надання послуг з передачі електричної енергії № 1387-02024 (далі - Договір), згідно з п. 1.1 якого НЕК «Укренерго» (Оператор системи передачі, ОСП) зобов`язується надавати послугу з передачі електричної енергії (далі - Послуга) відповідно до умов цього Договору, а ТОВ «Мегатрейдінг» (Користувач, відповідач) зобов`язується здійснювати оплату за Послугу відповідно до умов цього Договору.

Згідно з п. 1.2, 2.1, 2.2, 7.1, 9.3 Договору сторони здійснюють свою діяльність відповідно до чинного законодавства України, Правил ринку, Кодексу системи передачі, Кодексу систем розподілу, Кодексу комерційного обліку, ліцензій, відповідно до яких сторони здійснюють господарську діяльність, інших нормативно-правових актів, що забезпечують функціонування ринку електричної енергії України; під час виконання умов цього Договору, а також вирішення всіх питань, що не обумовлені цим Договором, Сторони зобов`язуються керуватися законодавством України; терміни, що використовуються в цьому Договорі, вживаються у значеннях, наведених у Законі України «Про ринок електричної енергії» (далі - Закон), Кодексі системи передачі, Кодексі систем розподілу, Кодексі комерційного обліку, Правилах ринку; ОСП (оператор системи передачі) має право отримувати від Користувача своєчасну оплату за Послугу; Користувач зобов`язаний здійснювати вчасно та у повному обсязі оплату за Послугу на умовах, визначених цим Договором.

Умови Договору про передачу електричної енергії визначені у Типовому договорі про надання послуг з передачі електричної енергії, що є додатком до Кодексу системи передачі, затвердженого постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - НКРЕКП) від 14.03.2018 № 309.

Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - НКРЕКП) від 10.11.2021 №2027 «Про затвердження Змін до додатків до Кодексу системи передачі» внесено зміни до типової форми договору про надання послуг з передачі електричної енергії та типової форми договору про надання послуг з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління, які є додатками 5 та 6 до Кодексу системи передачі (далі - КСП).

Із метою врегулювання договірних відносин листом №01/60168 від 17.12.2021 ТОВ «Мегатрейдінг» направлено проект додаткової угоди до договору про надання послуг з передачі електричної енергії та проект договору про надання послуг з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління з врахуванням вищевказаних змін з проханням роздрукувати їх двостороннім друком, підписати, скріпити печаткою (у разі наявності) та направити обидва примірники проектів додаткової угоди та договору протягом 20 календарних днів на адресу НЕК «УКРЕНЕРГО»: 01032, м. Київ, вул. С. Петлюри, 25 для подальшого їх оформлення.

Незважаючи на те, що відповідач відповіді на вказаний лист не надав, додаткову угоду не підписав, останній не звільняється від виконання обов`язків користувача, викладених у постанові НКРЕКП та відповідному додатку до Кодексу системи передачі.

Згідно з п. 4.1 Договору для розрахунків за цим Договором використовується плановий і фактичний обсяг Послуги: 1) Плановий обсяг Послуги визначається на основі наданих Користувачем і погоджених ОСП повідомлень щодо планового обсягу передачі електроенергії на розрахунковий місяць; 2) Визначення фактичного обсягу Послуги у розрахунковому місяці здійснюється для електропостачальників на підставі даних щодо обсягів споживання електричної енергії споживачами електропостачальника.

Відповідно до умов п. 6.2 Договору Користувач здійснює поетапну передоплату планової вартості Послуги ОСП таким чином: 1 платіж-до 17.00 години другого банківського дня розрахункового місяця у розмірі не менше 1/5 від планової вартості Послуги, визначеної згідно з розділом 5 цього Договору. Подальша оплата може здійснюватися щоденно, або шляхом сплати 1/5 від планової вартості Послуг, яка визначена згідно з розділом 5 Договору, у кожен з наступних періодів: 2 платіж - з 06 до 10 числа розрахункового місяця, 3 платіж - з 11 до 15 числа розрахункового місяця, 4 платіж - з 16 до 20 числа розрахункового місяця, 5 платіж - з 21 до 25 числа розрахункового місяця. При цьому розмір оплати у вказані періоди повинен бути не менше планової вартості Послуг, яка визначена згідно з умовами розділу 5 цього Договору.

Згідно з п. 6.5 Договору Користувач здійснює розрахунок з ОСП за фактичний обсяг Послуги протягом 3 банківських днів з моменту та на підставі отримання акту приймання- передачі Послуги, який ОСП надає Користувачу протягом перших 5 робочих днів місяця, наступного за розрахунковим. Оплата послуги здійснюється на підставі рахунків, наданих Виконавцем, або самостійно сформованих в електронному вигляді за допомогою «Системи управління ринком» (далі - Сервіс), з використанням електронно-цифрового підпису тієї особи, яка уповноважена підписувати документи в електронному вигляді у порядку, визначеному законодавством.

Відповідно до п. 10.1 розділу 10 Договору планові обсяги передачі електроенергії Користувач зобов`язаний подавати ОСП до 25 (двадцять п`ятого) числа місяця, що передує розрахунковому місяцю.

Постановою НКРЕКП від 10.11.2021 №2027 «Про затвердження Змін до Додатків до Кодексу системи передачі» внесено зміни до додатку 6 Кодексу системи передачі («Типовий договір про надання послуг з передачі електричної енергії») п. 5.5 викладено в наступній редакції: « 5.5. Користувач здійснює розрахунок за фактичний обсяг Послуги до 15 числа місяця наступного за розрахунковим (включно), на підставі рахунків, актів надання Послуги, наданих Виконавцем, або самостійно сформованих в електронному вигляді за допомогою «Системи управління ринком» (далі - СУР), або отриманих за допомогою сервісу електронного документообігу (далі - Сервіс) (автоматизована система, яка забезпечує функціонування електронного документообігу), з використанням у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису тієї особи, уповноваженої на підписання документів в електронному вигляді. Вартість наданої Послуги за розрахунковий період визначається до 10 числа місяця, наступного за розрахунковим (включно), на підставі даних, що надаються Адміністратором комерційного обліку (далі - АКО). Акти приймання-передачі Послуги направляються Користувачу до 12 числа місяця, наступного за розрахунковим (включно).

Коригування обсягів та вартості наданої Послуги відповідного розрахункового періоду здійснюється за уточненими даними комерційного обліку, що надаються АКО протягом 10 календарних днів з дати проведення процесу врегулювання в СУР, що здійснюється згідно з Правилами ринку.

Оплату вартості Послуги, після коригування обсягів та вартості Послуг, Користувач здійснює до 15 числа місяця, наступного за місяцем, у якому отримано акт коригування до акта приймання-передачі Послуги (включно).

Акти приймання-передачі Послуги та акти коригування до актів приймання-передачі Послуги у відповідному розрахунковому періоді ОСП направляє Користувачу в електронній формі з використанням електронного підпису (із застосуванням Сервісу) або надає Користувачу два примірники в паперовому вигляді, підписані власноручним підписом зі своєї сторони. Користувач здійснює підписання актів приймання-передачі Послуги та актів коригування до актів приймання-передачі Послуги відповідного розрахункового періоду протягом трьох робочих днів та повертає їх ОСП.

Згідно з пунктом 9.2 договору ОСП щокварталу оформлює акт звірки розрахунків наданої Послуги відповідно до форми, наведеної в додатку 3 до цього Договору, та надсилає його Користувачу в електронній формі з використанням електронного підпису (за допомогою Сервісу) або надає Користувачу два примірники в паперовому вигляді, підписані зі своєї сторони. Користувач протягом трьох робочих днів повинен підписати акт звірки розрахунків наданої Послуги та повернути його ОСП. У разі виникнення розбіжностей за актом звірки між Сторонами Користувач має право протягом трьох робочих днів з моменту отримання акта звірки розрахунків наданої послуги направити свій примірник акта звірки розрахунків ОСП з вмотивованим запереченням. Цей акт звірки розрахунків має бути розглянутий ОСП протягом трьох робочих днів з дати його отримання, підписаний у разі згоди та наданий Користувачу. Якщо Сторони не дійшли згоди, спір вирішується у порядку, встановленому главою 11 цього Договору.

У пункті 9.3 договору передбачено, що в разі несвоєчасної оплати Користувачем отриманої Послуги ОСП направляє Користувачу письмове повідомлення із зазначенням суми заборгованості та кінцевого терміну її оплати. У разі несплати заборгованості Користувачем ОСП має право направити Користувачу письмове попередження щодо можливого припинення надання Послуги відповідно до вимог КСП.

Пунктом 9.4 договору встановлено, що рахунки, акти приймання-передачі, акти коригування до актів приймання-передачі Послуги, акти звірки розрахунків наданої Послуги, повідомлення вважаються отриманими Стороною: у день їх доставки кур`єром, що підтверджується квитанцією про вручення одержувачеві, що підписується його уповноваженим представником; у день особистого вручення, що підтверджується підписом уповноваженого представника одержувача та/або реєстрацією вхідної кореспонденції.

Електронний документ, який направляється Стороною на виконання Договору через Сервіс, вважається одержаним іншою Стороною з часу набуття документом статусу «Доставлено» у Сервісі.

Сторони визнають, що електронний документ, сформований, підписаний та переданий за допомогою Сервісу, є оригіналом та має повну юридичну силу, створює права та обов`язки для Сторін, та визнається рівнозначним документом ідентичним документу, який міг би бути створений однією зі Сторін на паперовому носії та скріплений власноручними підписами уповноважених осіб.

Із матеріалів справи слідує, що відповідач підписав акт коригування до акту від 31 жовтня 2020 року приймання-передачі Послуги з передачі електричної енергії до договору від 03.12.2021 №1387-02024, акт коригування до акту від 31 серпня 2021 року приймання-передачі Послуги з передачі електричної енергії до договору від 03.12.2021 №1387-02024, що свідчить про визнання відповідачем відповідних змін до договору з надання послуг з передачі електричної енергії.

Також, відповідачем підписані акти приймання-передачі Послуги від 31.07.2020 та 31.08.2020, у той час як акти за жовтень, листопад та грудень направлені відповідачу для підписання, однак підписаними позивачу не повернулись.

Поряд із цим, 06.04.2021 відповідач звернувся до позивача з листом №МТ/2021-04/06-1, в якому просив направити оригінали актів приймання-передачі з передачі електричної енергії за вересень-листопад 2020 року у зв`язку з неотриманням їх засобами поштового зв`язку. Утім, після направлення позивачем оригіналів актів, відповідач підписані акти не повернув.

Отже, на виконання умов договору позивач направив відповідачу акти надання послуги та акти коригування до них, а також відповідні рахунки за період з липня 2020 року по жовтень 2021 року, проте відповідач оплату наданих послуг у повному обсязі не здійснив, заборгувавши 2 076 740,08 грн.

Оцінюючи подані докази та наведені обґрунтування за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, суд відзначає наступне.

Відповідно до частин 1 та 2 статті 509 Цивільного кодексу України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу.

Згідно пункту 1 частини 2 статті 11 ЦК України підставою виникнення цивільних прав та обов`язків є договори та інші правочини.

Відповідно до статті 629 Цивільного кодексу України договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Відповідно до ст. 655 ЦК України за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму.

Положеннями ч. 1 статті 656 ЦК України встановлено, що предметом договору купівлі-продажу може бути товар, який є у продавця на момент укладення договору або буде створений (придбаний, набутий) продавцем у майбутньому.

Згідно з ч. 1, 2 ст. 692 ЦК України покупець зобов`язаний оплатити товар після його прийняття або прийняття товаророзпорядчих документів на нього, якщо договором або актами цивільного законодавства не встановлений інший строк оплати товару. Покупець зобов`язаний сплатити продавцеві повну ціну переданого товару. Договором купівлі-продажу може бути передбачено розстрочення платежу.

Відповідно до ч. 1 ст. 693 ЦК України якщо договором встановлений обов`язок покупця частково або повністю оплатити товар до його передання продавцем (попередня оплата), покупець повинен здійснити оплату в строк, встановлений договором купівлі-продажу, а якщо такий строк не встановлений договором, - у строк, визначений відповідно до статті 530 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом (ст. 612 ЦК України).

Відповідно до ч. 4 ст. 33 Закону України «Про ринок електричної енергії» оператор системи передачі надає послуги з передачі електричної енергії та послуги з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління учасникам ринку на підставі договорів, укладених на основі типових договорів про надання послуг з передачі електричної енергії та про надання послуг з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління. Порядок укладання таких договорів визначається кодексом системи передачі.

Згідно з ч. 2 ст. 33 Закону України «Про ринок електричної енергії» ОСП має право, зокрема своєчасно та в повному обсязі отримувати плату за надані послуги з передачі електричної енергії.

Пунктом 1.3 глави 1 розділу XI Кодексу системи передачі визначено, що доступ до системи передачі надається Користувачу лише на підставі укладеного договору про надання послуг з передачі електричної енергії.

Матеріалами справи підтверджується надання позивачем послуг з передачі електричної енергії у період з липня 2020 року по вересень 2021 року, залишок заборгованості за які становить 2 076 740,08 грн.

При цьому, відповідач також визнав наявність за ним заборгованості в сумі 2 076 740,08 грн. за надані послуги з передачі електричної енергії.

За наведених обставин, суд дійшов висновку про законність та обґрунтованість позовної вимоги про стягнення з відповідача основної суми боргу в розмірі 2 076 740,08 грн., у зв`язку з чим позов у цій частині підлягає задоволенню.

Крім того, позивач просив стягнути 252602,19 грн. пені, 147740,49 грн. штрафу, 94728,93 грн. трьох процентів річних та 582821,00 грн. інфляційних втрат.

Частиною 1 статті 546 ЦК України передбачено, що виконання зобов`язання, зокрема, може забезпечуватися неустойкою.

За змістом частини 1 статті 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, яке боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання.

Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання (частина 3 статті 549 ЦК України).

Згідно статей 1, 3 Закону України "Про відповідальність за несвоєчасне виконання грошових зобов`язань" платники грошових коштів за прострочення платежу сплачують на користь одержувачів цих коштів пеню в розмірі, що встановлюється за погодженням сторін. Зазначений розмір пені обчислюється від суми простроченого платежу і не може перевищувати подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла в період, за який сплачується пеня.

За частиною 6 статті 232 ГК України нарахування штрафних санкцій за прострочення виконання зобов`язання, якщо інше не встановлено законом або договором, припиняється через шість місяців від дня, коли зобов`язання мало бути виконано.

Відповідно до п. 6.7 Договору у випадку порушення Користувачем термінів розрахунку ОСП має право нараховувати пеню у розмірі 0,1% (але не більше подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла у період, за який сплачується пеня) від суми простроченого платежу за кожен день прострочення. Пеня нараховується до повного виконання Користувачем своїх зобов`язань. За прострочення зазначеного терміну понад тридцять календарних днів додатково стягується штраф у розмірі 7% від суми простроченого платежу.

Нарахування пені та штрафу позивачем за порушення термінів розрахунку за послуги в період з 08.04.2020 по 26.01.2021 не здійснювалось у зв`язку з дією обмежувальних заходів, визначених постановою НКРЕКП №766 від 08.04.2020 «Про дії учасників ринку електричної енергії у період дії карантину та обмежувальних заходів, пов`язаних із поширенням коронавірусної інфекції (COVID-19)».

Крім того, пп.16 п.1 постанови від 25.02.2022 №332 НКРЕКП «Про забезпечення стабільного функціонування ринку електричної енергії, у тому числі фінансового стану учасників ринку електричної енергії на період дії в Україні воєнного стану» (внесений відповідно постанови НКРЕКП №413 від 26.04.2022) визначено зупинити нарахування та стягнення штрафних санкцій, передбачених договорами, що укладені відповідно до Закону України «Про ринок електричної енергії» між учасниками ринку електричної енергії на період воєнного стану та протягом 30 днів після його припинення або скасування.

Відтак, позивач не здійснював нарахування пені та штрафу, починаючи з 27.04.2022 по дату подання позовної заяви.

Частиною 2 ст. 231 ГК України визначено, що у разі якщо порушено господарське зобов`язання, в якому хоча б одна сторона є суб`єктом господарювання, що належить до державного сектора економіки, або порушення пов`язане з виконанням державного контракту, або виконання зобов`язання фінансується за рахунок Державного бюджету України чи за рахунок державного кредиту, штрафні санкції застосовуються, якщо інше не передбачено законом чи договором, у таких розмірах: за порушення строків виконання зобов`язання стягується пеня у розмірі 0,1 відсотка вартості товарів (робіт, послуг), з яких допущено прострочення виконання за кожний день прострочення, а за прострочення понад тридцять днів додатково стягується штраф у розмірі семи відсотків вказаної вартості.

Відповідно до статті 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений за договором або законом.

Здійснивши арифметичний перерахунок, суд дійшов висновку про стягнення з відповідача за несвоєчасну оплату наданих послуг з передачі електричної енергії 252602,19 грн. пені, 147740,49 грн. штрафу, 94728,93 грн. трьох процентів річних та 582821,00 грн. інфляційних втрат.

Щодо клопотання відповідача про зменшення розміру нарахованих штрафних санкцій, з огляду на майновий стан відповідача, суд зауважує наступне.

За частиною другою статті 216 Господарського кодексу України застосування господарських санкцій повинно гарантувати захист прав і законних інтересів громадян, організацій та держави, в тому числі відшкодування збитків учасникам господарських відносин, завданих внаслідок правопорушення, та забезпечувати правопорядок у сфері господарювання.

Господарсько-правова відповідальність базується на принципах, згідно з якими: потерпіла сторона має право на відшкодування збитків незалежно від того, чи є застереження про це в договорі; передбачена законом відповідальність виробника (продавця) за недоброякісність продукції застосовується також незалежно від того, чи є застереження про це в договорі; сплата штрафних санкцій за порушення зобов`язання, а також відшкодування збитків не звільняють правопорушника без згоди другої сторони від виконання прийнятих зобов`язань у натурі; у господарському договорі неприпустимі застереження щодо виключення або обмеження відповідальності виробника (продавця) продукції (частина третя статті 216 ГК України).

За частинами першою та другою статті 217 Господарського кодексу України господарськими санкціями визнаються заходи впливу на правопорушника у сфері господарювання, в результаті застосування яких для нього настають несприятливі економічні та/або правові наслідки. У сфері господарювання застосовуються такі види господарських санкцій: відшкодування збитків; штрафні санкції; оперативно-господарські санкції.

Господарські санкції, що встановлюються відповідно до договору чи закону за несвоєчасне виконання зобов`язання, спрямовані передусім на компенсацію кредитору майнових втрат, яких він зазнає внаслідок несвоєчасного здійснення з ним розрахунку з боку боржника. Такі санкції не можуть розглядатися кредитором як спосіб отримання доходів, що є більш вигідним порівняно з надходженнями від належно виконаних господарських зобов`язань.

Якщо відповідальність боржника перед кредитором за неналежне виконання обов`язку щодо своєчасного розрахунку не обмежена жодними межами, а залежить виключно від встановлених договором процентів (штрафу, пені, річних відсотків), то за певних обставин обсяг відповідальності може бути нерозумним з огляду на його непропорційність наслідкам правопорушення. Він може бути несправедливим щодо боржника, а також щодо третіх осіб, оскільки майновий тягар відповідних виплат може унеможливити виконання боржником певних зобов`язань, зокрема з виплати заробітної плати своїм працівникам та іншим кредиторам, тобто цей тягар може бути невиправдано обтяжливим чи навіть непосильним. У таких випадках невизнання за судом права на зменшення розміру відповідальності може призводити до явно нерозумних і несправедливих наслідків. Тобто має бути дотриманий розумний баланс між інтересами боржника та кредитора.

Відповідно до частини першої статті 233 Господарського кодексу України у разі якщо належні до сплати штрафні санкції надмірно великі порівняно із збитками кредитора, суд має право зменшити розмір санкцій. При цьому повинно бути взято до уваги: ступінь виконання зобов`язання боржником; майновий стан сторін, які беруть участь у зобов`язанні; не лише майнові, але й інші інтереси сторін, що заслуговують на увагу.

Вирішуючи питання про зменшення розміру неустойки (штрафу, пені), яка підлягає стягненню зі сторони, що порушила зобов`язання, господарський суд повинен оцінити, чи є даний випадок винятковим, виходячи з інтересів сторін, які заслуговують на увагу; ступеню виконання зобов`язання боржником; причини (причин) неналежного виконання або невиконання зобов`язання, незначності прострочення виконання, наслідків порушення зобов`язання, невідповідності розміру стягуваної неустойки (штрафу, пені) таким наслідкам, поведінки винної особи (в тому числі вжиття чи невжиття нею заходів до виконання зобов`язання, негайне добровільне усунення нею порушення та його наслідки) тощо.

При цьому, зменшення розміру заявленої до стягнення неустойки є правом суду, за відсутності у законі переліку обставин, які мають істотне значення, господарський суд, оцінивши надані сторонами докази та обставини справи у їх сукупності, на власний розсуд вирішує питання про наявність або відсутність у кожному конкретному випадку обставин, за яких можливе зменшення неустойки.

Разом із цим, ураховуючи розмір нарахованої пені та штрафу від загальної суму боргу у розмірі 2 076 740,08 грн. не є надмірним, суд, виходячи з принципів розумності, справедливості та пропорційності, дійшов висновку про відсутність обставин для зменшення розміру нарахованої пені. До того ж, відповідачем у клопотанні не зазначено, до якої суми відповідач просив суд зменшити розмір нарахованих штрафних санкцій.

Відповідно до статті 13 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Відповідно до статей 76, 77 ГПК України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Статтею 86 ГПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Понесені позивачем витрати по оплаті судового збору відповідно до статті 129 ГПК України покладаються на відповідача.

Керуючись ст.ст. 74, 76-80, 129, 236 - 242 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва -

ВИРІШИВ:

1. Позов задовольнити повністю.

2. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Мегатрейдінг" (01001, м. Київ, вул. Паторжинського, б. 6, поверх 3, оф. 2, ) на користь Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго" (01032, м. Київ, вул. Симона Петлюри, 25, ) 2 076 740 (два мільйони сімдесят шість тисяч сімсот сорок) грн. 08 коп. заборгованості, 252 602 (двісті п`ятдесят дві тисячі шістсот дві) грн. 19 коп. пені, 147 740 (сто сорок сім тисяч сімсот сорок) грн. 49 коп. штрафу, 94 728 (дев`яносто чотири тисячі сімсот двадцять вісім) грн. 93 коп. три відсотки річних, 582 821 (п`ятсот вісімдесят дві тисячі вісімсот двадцять одна) грн. 00 коп. інфляційних втрат та витрати по сплаті судового збору у розмірі 47 319 (сорок сім тисяч триста дев`ятнадцять) грн. 49 коп.

3. Після набрання рішенням Господарського суду міста Києва законної сили видати відповідний наказ.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Повний текст рішення складено 11.10.2023

Суддя Д.В. Мандичев