ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"02" жовтня 2023 р. Справа№ 910/3293/21

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Доманської М.Л.

суддів: Остапенка О.М.

Сотнікова С.В.

за участю секретаря судового засідання Михайленка С.О.

та представників учасників провадження у даній справі відповідно до протоколу судового засідання від 02.10.2023,

розглянувши матеріали апеляційної скарги ліквідатора Товариства з обмеженою відповідальністю "ТК Тета" Забродіна Олексія Михайловича

на ухвалу Господарського суду міста Києва від 06.04.2023

у справі №910/3293/21

за заявою Комунального підприємства "Водоканал"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "ТК Тета"

про банкрутство

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою господарського суду міста Києва від 06.04.2023 у справі №910/3293/21 відмовлено ліквідатору боржника в задоволенні заяви про покладення субсидіарної відповідальності за зобов`язаннями боржника на винних осіб та стягнення 778.907, 62 грн.

Не погоджуючись з вказаною ухвалою суду першої інстанції, Ліквідатор Товариства з обмеженою відповідальністю "ТК Тета" Забродін Олексій Михайлович звернувся безпосередньо до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить поновити ліквідатору Товариства з обмеженою відповідальністю "ТК Тета" арбітражному керуючому Забродіну О.М. строк на апеляційне оскарження ухвали Господарського суду міста Києва від 06.04.2023 у справі № 910/3293/21; відкрити апеляційне провадження за апеляційною скаргою ліквідатора Товариства з обмеженою відповідальністю "ТК Тета" арбітражного керуючого Забродіна О.М. на ухвалу Господарського суду міста Києва від 06.04.2023 у справі № 910/3293/21; апеляційну скаргу ліквідатора Товариства з обмеженою відповідальністю "ТК Тета" арбітражного керуючого Забродіна О.М. на ухвалу Господарського суду міста Києва від 06.04.2023 у справі № 910/3293/21 задовольнити; ухвалу Господарського суду міста Києва від 06.04.2023 у справі № 910/3293/21 скасувати; стягнути солідарно з ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) на користь ТОВ "ТК ТЕТА" (01015, м. Київ, вул. Старонаводницька, буд. 136; ) грошові кошти у розмірі 778 907,62 грн.; стягнути солідарно з ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_2 ) на користь ТОВ "ТК ТЕТА" (01015, м. Київ, вул. Старонаводницька, буд. 136; ) грошові кошти у розмірі 778 907,62 грн.

Згідно з витягом з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 09.05.2023 апеляційну скаргу Ліквідатора Товариства з обмеженою відповідальністю "ТК Тета" Забродіна Олексія Михайловича передано колегії суддів у складі: головуючий суддя: Доманська М.Л.; судді: Отрюх Б.В., Пантелієнко В.О.

07.08.2023 до Північного апеляційного господарського суду надійшли матеріали справи №910/3293/23.

У зв`язку з відрахуванням судді ОСОБА_5 зі штату суду 02.08.2023 та у зв`язку зі звільненням у відставку, відповідно до рішення Вищої ради правосуддя від 01.08.2023 № 761/0/15-23 та у зв`язку з перебуванням судді Пантелієнка В.О. у відпустці, згідно з протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями Північного апеляційного господарського суду від 14.08.2023, сформовано склад колегії суддів для здійснення розгляду апеляційної скарги у справі № 925/1577/20 у наступному складі: головуючий суддя - Доманська М.Л., судді: Остапенко О.М., Сотніков С.В.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 14.08.2023 клопотання Ліквідатора Товариства з обмеженою відповідальністю "ТК Тета" Забродіна Олексія Михайловича про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали Господарського суду міста Києва від 06.04.2023 у справі №910/3293/21 задоволено; поновлено строк Ліквідатору Товариства з обмеженою відповідальністю "ТК Тета" Забродіну Олексію Михайлович про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали Господарського суду міста Києва від 06.04.2023 у справі №910/3293/21; відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Ліквідатора Товариства з обмеженою відповідальністю "ТК Тета" Забродіну Олексію Михайлович на ухвалу Господарського суду міста Києва від 06.04.2023 у справі №910/3293/21; розгляд апеляційної скарги призначено на 06.09.2023 о 12 год. 00 хв.; запропоновано учасникам справи у відповідності до статті 263 Господарського процесуального кодексу України надати відзиви на апеляційну скаргу із доказами надсилання (надання) копій відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи протягом десяти днів, з дня отримання даної ухвали, але не пізніше 29.08.2023; встановлено учасникам справи строк для подачі всіх заяв, клопотань, пояснень в письмовій формі із доказами надсилання (надання) копій цих документів іншим учасникам справи протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення даної ухвали, але не пізніше 03.09.2023.

17.08.2023 на електронну адресу Північного апеляційного господарського суду від Ліквідатора Товариства з обмеженою відповідальністю "ТК Тета" Забродіна Олексія Михайловича надійшло клопотання про проведення судового засідання в режимі відеоконференції, в якій останній просить надати йому (адреса електронної пошти: ІНФОРМАЦІЯ_1 ), - можливість взяти участь у судовому засіданні у справі №910/3293/21, призначеному на 30.08.2023 o 10 год. 00 хв., у Північному апеляційному господарському суді - в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду.

21.08.2023 через відділ забезпечення документообігу суду та моніторингу виконання документів Північного апеляційного господарського суду від ОСОБА_1 та ОСОБА_2 надійшла заява про проведення судового засідання в режимі відеоконференції, в якій останній просить надати йому (адреса електронної пошти: ІНФОРМАЦІЯ_2 ), - можливість взяти участь у судовому засіданні у справі №910/3293/21, призначеному на 30.08.2023 o 10 год. 00 хв., у Північному апеляційному господарському суді - в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 22.08.2023 відмовлено у задоволенні клопотання Ліквідатора Товариства з обмеженою відповідальністю «ТК Тета» Забродіна О.М. та заяви ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про участь у судовому засіданні 30.08.2023 о 10 год. 00 хв. в режимі відеоконференції.

28.08.2023 до суду від КП «Водоканал» надійшов відзив на апеляційну скаргу, відповідно до якого КП «Водоканал» просить суд апеляційної інстанції задовольнити апеляційну скаргу, ухвалу Господарського суду міста Києва від 06.04.2023 у справі № 910/3293/21 скасувати, враховуючи помилкові висновки суду; прийняти нове судове рішення, за яким стягнути солідарно з ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на користь ТОВ "ТК ТЕТА" грошові кошти у розмірі 778 907,62 грн.

29.08.2023 на електронну адресу Північного апеляційного господарського суду від представника ліквідатора Товариства з обмеженою відповідальністю "ТК Тета" Забродіна Олексія Михайловича надійшло клопотання про проведення судового засідання у справі №910/3293/21, призначеному на 06.09.2023 o 12 год. 00 хв в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду (адреса електронної пошти: ІНФОРМАЦІЯ_3).

30.08.2023 на електронну пошту Північного апеляційного господарського суду від представника ОСОБА_1 та ОСОБА_2 надійшла заява про проведення судового засідання в режимі відеоконференції, в якій останній просить надати йому (адреса електронної пошти: ІНФОРМАЦІЯ_2 ), - можливість взяти участь у судовому засіданні у справі №910/3293/21, призначеному на 30.08.2023 o 10 год. 00 хв. та усі можливі наступні судові засідання у цій справі у Північному апеляційному господарському суді - в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду. Дата судового засідання зазначена помилково, суд вважає це опискою.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 05.09.2023 клопотання представника ліквідатора Товариства з обмеженою відповідальністю "ТК Тета" Забродіна Олексія Михайловича про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції задовольнити. Заяву представника ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції задоволено частково.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 06.09.2023 оголошено перерву у розгляді апеляційної скарги Ліквідатора Товариства з обмеженою відповідальністю "ТК Тета" Забродіна Олексія Михайловича на ухвалу Господарського суду міста Києва від 06.04.2023 у справі №910/3293/21 до 27.09.2023 о 12 год. 30 хв.

07.09.2023 до суду від скаржника надійшли письмові пояснення щодо періодів виникнення заборгованості.

07.09.2023 на електронну адресу Північного апеляційного господарського суду від представника Ліквідатора Товариства з обмеженою відповідальністю "ТК Тета" Забродіна Олексія Михайловича - адвоката Бистрова Д.А. надійшло клопотання про проведення судового засідання в режимі відеоконференції, в якій останній просить надати йому (адреса електронної пошти: ІНФОРМАЦІЯ_3 ), - можливість взяти участь у судовому засіданні у справі №910/3293/21, призначеному на 27.09.2023 o 12 год. 30 хв., у Північному апеляційному господарському суді - в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 12.09.2023 клопотання представника Ліквідатора Товариства з обмеженою відповідальністю "ТК Тета" Забродіна Олексія Михайловича - адвоката Бистрова Д.А. про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції задоволено.

20.09.2023 на електронну адресу Північного апеляційного господарського суду від представника ОСОБА_1 та ОСОБА_2 надійшла заява про проведення судового засідання в режимі відеоконференції, в якій останній просить надати йому (адреса електронної пошти: ІНФОРМАЦІЯ_2 ), - можливість взяти участь у судовому засіданні у справі №910/3293/21, призначеному на 27.09.2023 o 12 год. 30 хв. та усі можливі наступні судові засідання у цій справі у Північному апеляційному господарському суді - в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 26.09.2023 заяву представника ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції задоволено частково.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 27.09.2023 оголошено перерву у розгляді апеляційної скарги Ліквідатора Товариства з обмеженою відповідальністю "ТК Тета" Забродіна Олексія Михайловича на ухвалу Господарського суду міста Києва від 06.04.2023 у справі №910/3293/21 до 02.10.2023 о 10 год. 30 хв.

27.09.2023 на електронну адресу Північного апеляційного господарського суду від представника Головного управління ДПС у Запорізькій області надійшла заява про проведення судового засідання в режимі відеоконференції, в якій останній просить надати їй (адреса електронної пошти: ІНФОРМАЦІЯ_4 ), - можливість взяти участь у судовому засіданні у справі №910/3293/21, призначеному на 02.10.2023 o 10 год. 30 хв. в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 27.09.2023 заяву представника Головного управління ДПС у Запорізькій області про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції задоволено.

27.09.2023 на електронну адресу Північного апеляційного господарського суду від представника Комунального підприємства "Водоканал" надійшла заява про проведення судового засідання в режимі відеоконференції, в якій останній просить надати йому можливість взяти участь у судовому засіданні у справі №910/3293/21, призначеному на 02.10.2023 о 10 год. 30 хв у Північному апеляційному господарському суді - в режимі відеоконференції. Доручити забезпечення проведення відеоконференції Господарському суду Запорізької області, Орджонікідзевському районному суду м. Запоріжжя, Ленінському районному суду м. Запоріжжя, Жовтневому районному суду м. Запоріжжя (за наявності технічної можливості).

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 28.09.2023 клопотання Комунального підприємства "Водоканал" про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції задоволено.

У судовому засіданні 02.10.2023 взяли участь в режимі відеоконференції представники ОСОБА_1 та ОСОБА_2, ліквідатора Товариства з обмеженою відповідальністю "ТК Тета" Забродіна Олексія Михайловича, КП «Водоканал», Головного управління ДПС у Запорізькій області.

Колегія суддів вирішила за можливе здійснювати розгляд справи за відсутності представників інших учасників справи.

Представники ліквідатора Товариства з обмеженою відповідальністю "ТК Тета" Забродіна Олексія Михайловича, КП «Водоканал», Головного управління ДПС у Запорізькій області просили суд апеляційної інстанції задовольнити апеляційну скаргу, ухвалу Господарського суду міста Києва від 06.04.2023 у справі № 910/3293/21 скасувати; прийняти нове судове рішення, за яким стягнути солідарно з ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на користь ТОВ "ТК ТЕТА" грошові кошти у розмірі 778 907,62 грн.

Представник ОСОБА_1 та ОСОБА_2 щодо задоволення апеляційної скарги заперечував, просив суд апеляційної інстанції залишити без змін оскаржувану ухвалу.

Згідно із ч. 1 ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

В апеляційній скарзі скаржник посилається на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права. Апелянт стверджує, що засновники боржника - ОСОБА_1 і ОСОБА_2 своїми діями довели товариство до банкрутства. Як зазначає скаржник, ліквідатор боржника обґрунтував належними та допустимими доказами наявність складу господарського правопорушення: об`єктом правопорушення є права КП «Водоканал», ГУ ДПС у Запорізькій області на задоволення їх грошових вимог до ТОВ "ТК Тета" у справі про банкрутство №910/3293/21 за рахунок активів боржника, що не можуть бути задоволені внаслідок відсутності майна у боржника; об`єктивна сторона правопорушення полягає у діях засновників (учасників) ТОВ «"ТК Тета" ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , направлених на перереєстрацію через договори купівлі-продажу належного боржнику всього нерухомого майна на користь юридичних осіб (ТОВ «ТЦ ПАЛАЦ», ТОВ «СЕЛЯНСЬКИЙ»), де вони були засновниками та керівниками; суб`єктами правопорушення є засновники ТОВ "ТК Тета": ОСОБА_1 та ОСОБА_2 ; суб`єктивна сторона правопорушення полягає в умисних діях засновників, оскільки засновники були обізнані про наявну заборгованість перед КП «Водоканал» та ГУ ДПС у Запорізькій області, про відсутність у боржника інших активів для виконання зобов`язань, що призвело до неможливості виконання рішень судів, за відсутності майна. При цьому, як стверджує ліквідатор боржника, нерухоме майно продане на підконтрольні ОСОБА_1 та ОСОБА_2 підприємства. Як зазначає апелянт, суд першої інстанції не надав оцінки аргументам ліквідатора щодо підтвердження наявності обставин покладення на засновників боржника субсидіарної відповідальності. Висновки суду першої інстанції щодо того, що норми про притягнення керівника, засновників та третіх осіб за доведення до банкрутства не існувало на момент вчинення відповідних дій, є помилковими, що спростовуються висновками Верховного Суду, які викладено у постановах, зокрема, від 16.06.2020 у справі № 910/21232/16, від 14.07.2020 у справі № 904/6379/16.

Розглянувши доводи апеляційної скарги, дослідивши докази у справі, проаналізувавши на підставі встановлених фактичних обставин справи правильність застосування судом першої інстанції норм чинного законодавства, колегія суддів дійшла висновку про те, що вимоги апеляційної скарги підлягають до задоволення частково, слід змінити мотивувальну частину ухвали Господарського суду міста Києва від 06.04.2023 у справі №910/3293/21, виклавши її у редакції даної постанови. В решті ухвалу Господарського суду міста Києва від 06.04.2023 у справі №910/3293/21 слід залишити без змін, з огляду на наступне.

У провадженні Господарського суду міста Києва знаходиться справа №910/3293/21 за заявою Комунального підприємства "Водоканал" до Товариства з обмеженою відповідальністю "ТК Тета" про банкрутство.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 23.03.2021 відкрито провадження у даній справі та призначено розпорядником майна боржника арбітражного керуючого Забродіна Олексія Михайловича.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 18.05.2021 затверджено реєстр вимог кредиторів на загальну суму 294.587,90 грн.

Постановою Господарського суду міста Києва від 08.06.2021 визнано боржника банкрутом та призначено ліквідатором боржника арбітражного керуючого Забродіна Олексія Михайловича.

16.01.2023 ліквідатор боржника звернувся до суду з заявою про покладення субсидіарної відповідальності за зобов`язаннями боржника та стягнення 778.907, 62 грн.

Ліквідатор боржника у своїй заяві про покладення солідарно субсидіарної відповідальності за зобов`язаннями боржника просив стягнути 778.907, 62 грн з ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зазначаючи, що відповідно до витягу від 09.01.2023 №87 з Єдиного державного реєстру оридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань щодо ТОВ «ТК ТЕТА» станом на 22.03.2016 засновниками (учасниками) юридичної особи зазначались: ОСОБА_1 , країна громадянства: Україна, місцезнаходження: АДРЕСА_1 , розмір частки засновника (учасника): 1750000,00 грн; ОСОБА_2 , країна громадянства: Україна, місцезнаходження: АДРЕСА_1 , розмір частки засновника (учасника): 1750000,00 грн. Керівником значився - ОСОБА_1 .

Вказана заява обґрунтована тим, що в результаті дій засновників боржника, останній став неплатоспроможним, що призвело до його банкрутства та унеможливило проведення ним розрахунків з його кредиторами.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 06.04.2023 у справі №910/3293/21 відмовлено ліквідатору боржника в задоволенні заяви про покладення субсидіарної відповідальності за зобов`язаннями боржника на винних осіб та стягнення 778.907, 62 грн.

Оскаржувана ухвала суду першої інстанції мотивована наступним.

Згідно з статтею 58 Конституції України, закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи. Ніхто не може відповідати за діяння, які на час їх вчинення не визнавалися законом як правопорушення. Провадження у справі про банкрутство боржника було відкрито 23.03.2021, а дії засновників боржника, які призвели до банкрутства Товариства з обмеженою відповідальністю "ТК Тета" відбулися в 2016, тобто за п`ять років до відкриття провадження у справі про банкрутство. Оскільки Кодекс України з процедур банкрутства набрав чинності 21 квітня, а введений в дію 21.10.2019, норми про притягнення керівника, засновників та третіх осіб за доведення до банкрутства не існувало, а отже була відсутня цивільна відповідальність в рамкам справи про банкрутство боржника.

Колегія суддів з вказаним висновком суду першої інстанції не погоджується, з огляду на наступне.

Обгрунтованими є доводи скаржника, які викладено в апеляційній скарзі відносно того, що субсидіарна відповідальність - це додаткова відповідальність, яка застосовується до осіб, які разом з боржником відповідають за його зобов`язаннями у випадках передбачених, зокрема, Законом України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом» (далі - Закон про банкрутство) у редакції чинній до 21.10.2019 та Кодексу України з процедур банкрутства (далі - КУзПБ), що введений в дію з 21.10.2019.

Положеннями частини другої статті 61 КУзПБ передбачено аналогічне, з частиною п`ятою статті 41 Закону про банкрутство, правове регулювання субсидіарної відповідальності посадових осіб боржника та його засновників.

Сталі правовові позиції з урахуванням тотожного регулювання питання субсидіарної відповідальності посадових осіб боржника та його засновників як за статтею 61 КУзПБ, так і статтею 41 Закону України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом" сформульовані Верховним Судом, зокрема, у постановах від 30.01.2018 у справі № 923/862/15, від 28.08.2018 у справі № 927/1099/13, від 18.10.2018 у справі № 923/1297/14, від 05.02.2019 у справі № 923/1432/15, від 03.09.2019 у справі № 923/1494/15, від 10.03.2020 у справі № 902/318/16, від 10.12.2020 у справі № 922/1067/17 та від 10.06.2021 у справі № 5023/2837/11.

Згідно з пунктом 2 Прикінцевих та перехідних положень КУзПБ, який введено в дію з 21.10.2019, з дня введення в дію цього Кодексу визнано таким, що втратив чинність, зокрема, Закон України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом". Пунктом 4 Прикінцевих та перехідних положень КУзПБ передбачено, що з дня введення в дію цього Кодексу подальший розгляд справ про банкрутство здійснюється відповідно до положень цього Кодексу незалежно від дати відкриття провадження у справі про банкрутство, крім справ про банкрутство, які на день введення в дію цього Кодексу перебувають на стадії санації, провадження в яких продовжується відповідно до Закону України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом". Перехід до наступної судової процедури та подальше провадження у таких справах здійснюється відповідно до цього Кодексу.

Законодавцем за темпоральним принципом (принцип дії закону у часі) визначено пряму дію норм КУзПБ та їх застосування при розгляді справ про банкрутство незалежно від дати відкриття провадження у справі про банкрутство, за винятком справ, які на день введення в дію цього Кодексу 21.10.2019 перебувають на стадії санації.

Звідси помилковим є висновок суду першої інстанції щодо того, що відповідна норма не існувала на час вчинення дій, на які ліквідатор посилається в своїй заяві та щодо неможливості покладення субсидіарної відповідальності на засновників боржника у відповідності до цієї норми.

Як вказувалося вище, у Законі про банкрутство (в редакції, чинній на момент вчинення дій, на які ліквідатор посилається в своїй заяві) містилася подібна норма (частина п`ята статті 41 Закону) щодо покладення субсидіарної відповідальності на засновників (учасників, акціонерів) боржника.

Так, відповідно до положень частини п`ятої статті 41 Закону про банкрутство ліквідатору надано право заявити вимоги до третіх осіб, які відповідно до законодавства несуть субсидіарну відповідальність за зобов`язаннями боржника у зв`язку з доведенням його до банкрутства. Розмір зазначених вимог визначається як різниця між сумою вимог кредиторів і ліквідаційною масою. У разі банкрутства боржника з вини його засновників (учасників, акціонерів) або інших осіб, у тому числі з вини керівника боржника, які мають право давати обов`язкові для боржника вказівки чи мають можливість іншим чином визначати його дії, на засновників (учасників, акціонерів) боржника-юридичної особи або інших осіб у разі недостатності майна боржника може бути покладена субсидіарна відповідальність за його зобов`язаннями. Стягнені в порядку субсидіарної відповідальності суми включаються до складу ліквідаційної маси і можуть бути використані тільки для задоволення вимог кредиторів у порядку черговості, встановленому цим Законом.

Визначене частиною п`ятою статті 41 Закону про банкрутство (частиною другою статті 61 КУзПБ) господарське правопорушення, за вчинення якого засновники (учасники, акціонери), керівник боржника та інші особи, які мають право давати обов`язкові для боржника вказівки чи мають можливість іншим чином визначати його дії, можуть бути притягнуті до субсидіарної відповідальності поряд з боржником у процедурі банкрутства у разі відсутності майна боржника, має обґрунтовуватися судами шляхом встановлення судами складу такого правопорушення (об`єкта, об`єктивної сторони, суб`єкта та суб`єктивної сторони).

Субсидіарна відповідальність у справах про банкрутство є самостійним цивільно-правовим видом відповідальності, який за заявою ліквідатора покладається на засновників (учасників, акціонерів) або інших осіб, у тому числі керівника боржника при наявності підтвердження вини вказаних осіб у доведенні юридичної особи (боржника у справі про банкрутство) до стану неплатоспроможності.

Першочерговою метою застосування цього механізму є створення для кредиторів у межах справи про банкрутство додаткових гарантій захисту їх прав, законних інтересів та задоволення вимог, що відповідає загальній меті процедур банкрутства та кореспондується з обов`язком здійснення ліквідатором всієї повноти передбачених законом повноважень і заходів спрямованих на досягнення цієї мети у ліквідаційній процедурі.

Визначене господарське правопорушення, за вчинення якого засновники (учасники, акціонери), керівник боржника та інші особи, які мають право давати обов`язкові для боржника вказівки чи мають можливість іншим чином визначати його дії, можуть бути притягнуті до субсидіарної відповідальності поряд з боржником у процедурі банкрутства у разі відсутності майна боржника, має обґрунтовуватися судами шляхом встановлення складу такого правопорушення (об`єкта, об`єктивної сторони, суб`єкта та суб`єктивної сторони).

Об`єктом цього правопорушення є суспільні відносини у певній сфері, у даному випадку - права кредитора (-ів) на задоволення його (їх) вимог до боржника у справі про банкрутство за рахунок активів боржника, що не можуть бути задоволені внаслідок відсутності майна у боржника.

Притягнення винних у доведені до банкрутства осіб до субсидіарної відповідальності є механізмом відновлення порушених прав кредиторів, а також стимулюванням добросовісної поведінки засновників, керівників та інших осіб, пов`язаних з боржником і як наслідок недопущення здійснення права власності на шкоду інших осіб.

Об`єктивну сторону такого правопорушення складають дії або бездіяльність певних фізичних осіб та/або юридичних осіб, пов`язаних з боржником, що призвели до відсутності у нього майнових активів для задоволення вимог кредиторів або до відсутності інформації про такі активи, що виключає можливість дослідження активу та його оцінки.

Щодо об`єктивної сторони правопорушення для покладення на суб`єктів субсидіарної відповідальності у справі про банкрутство слід зазначити, що хоча приписи Закону про банкрутство і містять диспозицію (зміст) правопорушення- «доведення до банкрутства», за яке передбачена «санкція» у вигляді субсидіарної відповідальності, однак не конкретизують дії/бездіяльність суб`єктів цієї відповідальності, які вказують/доводять на його існування.

Оцінюючи будь-які дії/бездіяльність суб`єктів відповідальності на предмет покладення на них субсидіарної відповідальності у справі про банкрутство, слід відмежовувати дії та обставини, які належать до ризиків підприємницької/господарської діяльності (стаття 42 ГК України).

Особи, які виступають від імені юридичної особи, зобов`язані діяти не лише в межах своїх повноважень, але й добросовісно і розумно. Між господарським товариством та його посадовою особою (зокрема директором чи генеральним директором) у процесі діяльності складаються відносини довірчого характеру, у зв`язку з чим протиправна поведінка зазначеної особи може виражатись не лише у невиконанні нею обов`язків, прямо встановлених установчими документами товариства, чи перевищенні повноважень при вчиненні певних дій від імені товариства, а й у неналежному чи недобросовісному виконанні таких дій без дотримання меж нормального господарського ризику, з особистою заінтересованістю чи при зловживанні своїм розсудом, прийнятті очевидно необачних чи марнотратних рішень.

Така правова позиція висловлена Верховним Судом, зокрема, у постанові від 05.07.2022 у справі № 916/1272/18.

Виходячи зі змісту частини п`ятої статті 41 Закону про банкрутство, частини другої статті 61 КУзПБ, суб`єктів субсидіарної відповідальності умовно можна поділити на дві групи:

І група - засновники (учасники, акціонери) та інші особи, які відповідно до закону за своїм юридичним статусом та відповідно до установчих документів мають право безпосередньо давати обов`язкові для виконання боржником (його органів управління) вказівки, приймати рішення, видавати розпорядження чи накази боржнику. У законодавстві України віднесені до цієї групи особи іменуються як: "заінтересовані особи стосовно боржника" (стаття 1 Закону про банкрутство, стаття 1 КУзПБ), "пов`язані особи" (стаття 1 Закону України "Про захист економічної конкуренції", стаття 14.1.159. Податкового кодексу України, стаття 52 Закону України "Про банки та банківську діяльність"), "кінцевий бенефіціарний власник (контролер)" (стаття 1 Закону України "Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення");

ІІ група - інші особи, які не мають формалізованих зв`язків із юридичною особою-боржником однак мають змогу іншим чином визначати та впливати на поведінку боржника в господарських відносинах. Такі особи самостійно або спільно з іншими особами визначають волю боржника щодо здійснення або утримання від здійснення певних дій.

Тлумачення змісту абзацу 1 частини п`ятої статті 41 Закону про банкрутство, абзацу 1 частини другої статті 61 КУзПБ свідчить, що приписами цих норм до суб`єктів субсидіарної відповідальності віднесено третіх осіб, які відповідно до законодавства несуть субсидіарну відповідальність за зобов`язаннями боржника за доведення його до банкрутства.

Схожі за змістом положення містить частина перша статті 619 ЦК України, якою передбачено, що договором або законом поряд із відповідальністю боржника може бути передбачена додаткова (субсидіарна) відповідальність іншої особи та частина перша статті 215 ГК України, згідно з якою інші особи несуть юридичну відповідальність за порушення вимог законодавства про банкрутство, зокрема, фіктивне банкрутство, приховування банкрутства або умисне доведення до банкрутства.

Слід зазначити, що можливістю подання в межах справи про банкрутство заяви до третіх осіб, які відповідно до законодавства несуть субсидіарну відповідальність за зобов`язаннями боржника у зв`язку з доведенням його до банкрутства наділений виключно ліквідатор банкрута, який, здійснивши на виконання своїх повноважень аналіз фінансового становища банкрута, зобов`язаний звернутись до суду із відповідним позовом.

Відтак, суб`єктами правопорушення (субсидіарної відповідальності), що може бути покладена у справі про банкрутство за заявою ліквідатора, є засновники (учасники, акціонери) або інші особи, у тому числі керівник боржника, які мають право давати обов`язкові для боржника вказівки чи мають можливість іншим чином визначати його дії, за умови існування вини цих осіб у банкрутстві боржника, тобто вчиненні суб`єктом (суб`єктами) субсидіарної відповідальності винних дій/бездіяльності, що призвели до банкрутства боржника.

Аналогічну за змістом правову позицію висловлено Верховним Судом, зокрема, у постановах від 16.06.2020 у справі № 910/21232/16, від 10.12.2020 у справі № 922/1067/17, від 24.02.2021 у справі № 902/1129/15, від 01.06.2021 у справі № 904/4855/17, від 10.06.2021 у справі № 5023/2837/11, від 19.08.2021 у справі № 25/62/09, від 15.02.2022 у справі № 927/219/20, від 05.07.2022 у справі № 916/1272/18.

Суб`єктивною стороною правопорушення для застосування субсидіарної відповідальності є ставлення особи до вчинюваних нею дій чи бездіяльності (мотиву, мети, умислу чи необережності суб`єкта правопорушення).

Для вирішення питання щодо кола необхідних і достатніх обставин, які мають бути доведені суб`єктом звернення (ліквідатором) та, відповідно, підлягають встановленню судом для покладення субсидіарної відповідальності, виходячи з диспозиції частини першої статті 215 ГК України та частини п`ятої статті 41 Закону про банкрутство, та з урахуванням підстав для порушення справи про банкрутство (стаття 1, частина третя статті 10, стаття 11 Закону про банкрутство), необхідна конкретизації об`єктивної сторони правопорушення з доведення до банкрутства/банкрутства з вини відповідальних суб`єктів, за які покладається субсидіарна відповідальність, виходячи, зокрема із сукупності відповідних обставин щодо Боржника та дій (бездіяльності) відповідальних суб`єктів.

Така правова позиція Верховного Суду, викладена у постановах від 30.01.2018 у справі № 923/862/15, від 05.02.2019 у справі № 923/1432/15 та від 16.06.2020 у справі № 910/21232/16, та не втратила своєї актуальності із введенням в дію КУзПБ.

Дослідження обставин поведінки (дій чи бездіяльності), яка повинна знаходитися в причинно-наслідковому зв`язку відносно вказаного порушення, а також встановлення вини суб`єктів субсидіарної відповідальності у справі про банкрутство здійснюється судом, що вирішує спір про субсидіарну відповідальність у справі про банкрутство.

Водночас, при вирішенні питання щодо вини (виду вини) суб`єкта субсидіарної відповідальності, слід виходити з обов`язків та повноважень суб`єктів відповідальності стосовно боржника, покладених на них законом та/або статутом.

У цих висновках Суд звертається до правової позиції, що сформульована Верховним Судом, зокрема, у постановах від 16.06.2020 у справі № 910/21232/16, від 14.07.2020 у справі № 904/6379/16, від 10.12.2020 у справі № 922/1067/17, від 01.06.2021 у справі № 904/4855/17, від 15.02.2022 у справі № 927/219/20.

Колегія суддів вважає необхідним звернути увагу на об`єктивну сторону складу правопорушення в даному випадку.

В результаті дій та/або бездіяльності (протиправної поведінки) контролюючих осіб, які використовують свої корпоративні права як владу над юридичною особою, з метою завдати шкоди боржнику чи кредиторам особа втрачає здатність до підприємництва. Первинною є шкода, що завдається майну юридичної особи і здатність її до майнової діяльності. Шкода, що завдається майновій сфері юридичної особи стає причиною розладу процесу організації і управління, тягне за собою зупинення виробничої діяльності та припинення господарських відносин з контрагентами і, зокрема, з кредиторами. Необхідною підставою для настання цивільно-правової відповідальності за заподіяння шкоди є наявність складу правопорушення, що складається з протиправної поведінки (дії чи бездіяльності) особи; настання шкідливого результату такої поведінки (шкоди); причинного зв`язку між протиправною поведінкою і шкодою; вини особи, яка заподіяла шкоду. Відсутність хоча б одного елемента складу правопорушення, за загальним правилом, виключає настання відповідальності.

Виходячи з положень статті 73 та частини першої статті 74 ГПК України (щодо покладеного на сторону/учасника у справі про банкрутство тягаря доведення обставин, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень), суд наголошує, що обставини існування або відсутності будь-якого із наведених елементів/складових об`єктивної сторони цивільного правопорушення мають бути доведені у встановленому законом порядку.

При цьому, з урахуванням визначених господарсько-процесуальним законодавством презумпцій, принципів змагальності і диспозитивності судочинства, ліквідатор, як позивач звільняється від обов`язку доказування вини відповідача у заподіянні шкоди. Ліквідатор доводить наявність трьох елементів складу правопорушення:

1) протиправна поведінка (ліквідатор визначає особу, яка відповідальна за шкоду (суб`єкта відповідальності), наводить конкретні обставини, що пов`язані з діями такої особи, наводить аргументи невідповідності поведінки (дій/бездіяльності) нормам конкретного законодавства, нормам господарського та цивільного права та що такі дії завдали шкоди боржнику і стали каталізатором стану неплатоспроможності, стали підставою припинення господарської діяльності, що в кінцевому рахунку призвело до банкрутства боржника та завдання шкоди майновим інтересам кредиторів;

2) шкода та її розмір, розмір вимог ліквідатора до третіх осіб, які відповідно до законодавства несуть субсидіарну відповідальність за зобов`язаннями боржника у зв`язку з доведенням його до банкрутства, визначається з різниці між сумою вимог кредиторів і ліквідаційною масою.

Тлумачення цих норм свідчить, що визначенню розміру субсидіарної відповідальності передує формування ліквідаційної маси.

Законодавець передбачив, що стягнені суми субсидіарної відповідальності за доведення до банкрутства включаються саме до складу ліквідаційної маси і можуть бути використані лише для задоволення вимог кредиторів у порядку черговості.

3) причинний зв`язок між протиправною поведінкою заподіювача та шкодою - причинний зв`язок між протиправною поведінкою особи як причини банкрутства та завданою шкодою є обов`язковою умовою відповідальності, яка передбачає, що банкрутство боржника стало об`єктивним наслідком поведінки заподіювача шкоди.

Суд зазначає, що при цивільно-правовій відповідальності особа, яка є відповідачем, повинна довести відсутність своєї вини, наявність якої презюмується в силу положень ЦК України.

ЦК України не містить визначення поняття "вина". Втім, у окремих статтях цього Кодексу, згадується про умисел та необережність. Таким чином, в цивільному праві традиційно розрізняють умисну та необережну форми вини.

Вина у формі необережності має місце за відсутності у особи наміру завдати шкоди. При необережності особа не передбачала можливість настання шкідливих наслідків свого діяння/бездіяльності, хоча могла та повинна була їх передбачити або легковажно (безпідставно) сподівалася на їх відвернення.

Умисел як форма вини включає елемент усвідомлення та наміру. Діяння особи вважаються такими, що вчинені з умислом, якщо вона усвідомлювала протиправність своєї поведінки та бажала або свідомо допускала настання шкоди (збитків).

Згідно з положеннями частини другої статті 614 ЦК України відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобов`язання, тобто цією нормою визначено презумпцію вини у разі порушення зобов`язання.

Водночас, особи, спільними діями або бездіяльністю яких було завдано шкоди, несуть солідарну відповідальність перед потерпілим; за заявою потерпілого суд може визначити відповідальність осіб, які спільно завдали шкоди, у частці відповідно до ступеня їхньої вини (стаття 1190 ЦК України).

Відповідно до інформації з Єдиного державного реєстру оридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань Товариство з обмеженою відповідальністю "ТК Тета" створено - 30.12.1994.

Керівником та засновником ТОВ «ТК ТЕТА» з 01.04.2016 значиться - ОСОБА_4 .

До вищевказаної дати керівниками (засновниками) ТОВ «ТК ТЕТА» були ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

За доводами скаржника розмір визнаних і не задоволених під час процедури банкрутства ТОВ «ТК ТЕТА» вимог складає 778907,62 грн.

Так, рішенням Господарського суду Запорізької області від 20.02.2015 у справі № 908/6061/14 стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю «ТК ТЕТА» (69006, м. Запоріжжя, вул. Рекордна, буд. 2, ) на користь Комунального підприємства "Водоканал" (69002, м. Запоріжжя, вул. Артема, 61, ) суму 19980 (дев`ятнадцять тисяч дев`ятсот вісімдесят) грн. 45 коп., суму 704 (сімсот чотири) грн. 87 коп. судового збору. Відповідно до рішення суду - борг стягнуто за період із 11.07.2013 по 15.08.2013, тобто, у період коли власниками підприємства були відповідачі - 1, 2.

Рішенням Господарського суду м. Києва від 29.11.2017 у справі № 910/17177/17 стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю "ТК Тета" (01015, м.Київ, вул. Старонаводницька, будинок 136, ідентифікаційний код 22142315) на користь Комунального підприємства "Водоканал" (69002, Запорізька обл., місто Запоріжжя, вул. Святого Миколая, будинок 61, ідентифікаційний код 03327121) 190864 (сто дев`яносто тисяч вісімсот шістдесят чотири) грн 96 коп за безоблікове водокористування, 3423 (три тисячі чотириста двадцять три) грн 30 коп додаткової плати за скид понаднормативних забруднень та судовий збір у розмірі 2914 (дві тисячі дев`ятсот чотирнадцять) грн 32 коп. Відповідно до рішення суду борг стягнуто за період з 17.06.2017 по 17.07.2017, тобто за період повноважень керівника ТОВ «ТК «ТЕТА» - ОСОБА_4.

Постановою Окружного адміністративного суду від 31.10.2016 у справі № 826/14629/16 позов Державної податкової інспекції у Ленінському районі міста Запоріжжя Головного управління ДФС у Запорізькій області задоволено повністю. Стягнуто з товариства з обмеженою відповідальністю «ТК «ТЕТА» () податковий борг по земельному податку з юридичних осіб у розмірі 239 624 (двісті тридцять дев`ять тисяч шістсот двадцять чотири) грн. 37 коп., зокрема:по орендній платі з юридичних осіб у сумі 227 674 (двісті двадцять сім тисяч шістсот сімдесят чотири) грн.. 37 коп.; з податку на нерухоме майно в сумі 11 950 (одинадцять тисяч дев`ятсот п`ятдесят) грн. 36 коп.

З тексту даної постанови не вбачається періоду, за який нараховано відповідні платежі. Ліквідатором в суді не доведено, що цей борг виник у ТОВ «ТК «ТЕТА» у період до 01.04.2016.

Рішенням Окружного адміністративного суду від 07.08.2019 у справі № 826/11632/17 адміністративний позов Головного управління ДФС у Запорізькій області (, пр. Соборний, буд. 166, м. Київ, 69107) задоволено. Стягнуто з рахунків Товариства з обмеженою відповідальністю "ТК ТЕТА" (, адреса:01015, м. Київ, вул. Старонаводницька, 136) у банках, що обслуговують такого платника податків, та за рахунок готівки, що належить такому платнику податків, податковий борг на загальну суму 239 866,16 грн., на користь УК у Дніпровському районі м. Запоріжжя (код одержувача 38025423 в ГУДКС України у Запорізькій області МФО 813015), в тому числі: з орендної плати з юридичних осіб в сумі 227 694, 63 грн ; з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки в сумі 12 171, 53 грн

Як зазначає ліквідатор та Головне управління ДПС у Запорізькій області, заявлені вимоги контролюючого органу складались з нарахованого основного платежу у сумі 227 694,00 грн згідно з податковою декларацією з орендної плати за землю з терміном оплати (30.08.2016; 30.09.2016; 30.10.2016; 30.11.2016; 30.12.2016; 30.01.2017), та з податку на нерухоме майно в сумі 12 171, 53 грн (термін оплати 29.10.2016, 29.01.2017), тобто період сплати припадає на момент здійснення повноважень керівника ТОВ «ТК «ТЕТА» - ОСОБА_4 .

Дослідивши матеріали справи, колегія суддів встановила, що на момент перебування керівників (засновників) Товариства з обмеженою відповідальністю «ТК «ТЕТА» - ОСОБА_2 та ОСОБА_1 беззаперечно підтверджений за судовим рішенням борг Товариства з обмеженою відповідальністю «ТК ТЕТА» перед Комунальним підприємством "Водоканал" складає лише 19980 грн 45 коп (рішення Господарського суду Запорізької області від 20.02.2015 у справі № 908/6061/14), визначити точну суму податкового боргу за період до 01.04.2016 неможливо, виходячи з відсутності зазначення сум і періодів наявності податкового боргу за кожний заявлений контролюючим органом місяць.

Враховуючи викладене, колегія суддів дійшла висновку, що скаржником не надано беззаперечних доказів, які б вказували на те, що колишніми керівниками, засновниками Товариства з обмеженою відповідальністю «ТК «ТЕТА» - ОСОБА_2 та ОСОБА_1

вчинялись дії, які призвели до банкрутства Товариства з обмеженою відповідальністю «ТК «ТЕТА».

Враховуючи вищенаведене, колегія суддів дійшла висновку, що у цій справі ліквідатором у заяві про покладання субсидіарної відповідальності не доведено усі складові елементи господарського правопорушення, у зв`язку з чим підстави стягувати субсидіарну відповідальність з ОСОБА_2 та ОСОБА_1 відсутні.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 275 ГПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове рішення у відповідній частині або змінити рішення.

Відповідно до ст. 277 ГПК України зміна судового рішення може полягати в доповненні або зміні його мотивувальної та (або) резолютивної частини.

Враховуючи вищенаведене, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційну скаргу ліквідатора Товариства з обмеженою відповідальністю "ТК Тета" Забродіна Олексія Михайловича слід задовольнити частково. Змінити мотивувальну частину ухвали Господарського суду міста Києва від 06.04.2023 у справі №910/3293/21, виклавши її у редакції даної постанови. В решті ухвалу Господарського суду міста Києва від 06.04.2023 у справі №910/3293/21 слід залишити без змін.

У справах Руїс Торіха проти Іспанії, Суомінен проти Фінляндії, Гірвісаарі проти Фінляндії Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v. Spain) від 09.12.1994). Хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень (рішення у справі "Суомінен проти Фінляндії" (Suominen v. Finland), №37801/97 від 01.07.2003). Ще одне призначення обґрунтованого рішення полягає в тому, щоб продемонструвати сторонам, що вони були почуті (рішення у справі "Гірвісаарі проти Фінляндії" (Hirvisaari v. Finland), № 49684/99 від 27.09.2001).

Згідно зі статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Отже, зазначені рішення Європейського суду з прав людини суд апеляційної інстанції застосовує у цій справі як джерело права.

Керуючись ст.ст. 129, 269, 270, 275, 277, 282, 283, 284 ГПК України, Північний апеляційний господарський суд -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ліквідатора Товариства з обмеженою відповідальністю "ТК Тета" Забродіна Олексія Михайловича задовольнити частково.

Змінити мотивувальну частину ухвали Господарського суду міста Києва від 06.04.2023 у справі №910/3293/21, виклавши її у редакції даної постанови. В решті ухвалу Господарського суду міста Києва від 06.04.2023 у справі №910/3293/21 - залишити без змін.

Матеріали справи №910/3293/21 повернути до Господарського суду міста Києва.

Постанова апеляційного господарського суду набирає законної сили з дня її прийняття.

Порядок та строк оскарження постанови Північного апеляційного господарського суду передбачений ст.ст. 288-291 ГПК України.

Повний текст складено 10.10.2023

Головуючий суддя М.Л. Доманська

Судді О.М. Остапенко

С.В. Сотніков