УХВАЛА

м. Київ

09.10.2023Справа № 910/18171/21

Господарський суд міста Києва у складі судді Грєхової О.А., за участю секретаря судового засідання Коверги П.П., розглянувши у відкритому судовому засіданні

заяву Управління Державної казначейської служби України у Дніпровському районі м. Києва

про заміну сторони її правонаступником

у справі № 910/18171/21

за позовом Житомирського міського центру зайнятості

до Державної архітектурно-будівельної інспекції України

про стягнення 20 672,04 грн.

заінтересована особа: Державна інспекція архітектури та містобудування України

Представники учасників судового процесу: згідно протоколу судового засідання..

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Господарського суду м. Києва від 14.02.2022 у справі № 910/18171/21 позовні вимоги задоволено повністю, стягнуто з Державної архітектурно-будівельної інспекції України на користь Житомирського міського центру зайнятості грошові кошти у розмірі 20 672 грн. 04 коп. та витрати по сплаті судового збору в розмірі 2 270 грн. 00 коп.

03.05.2022 на виконання рішення Господарського суду міста Києва № 910/18171/21 від 14.02.2022 видано наказ.

21.09.2023 представником Управління Державної казначейської служби України у Дніпровському районі м. Києва подано заяву про заміну сторони її правонаступником.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 02.10.2023 розгляд заяви призначено на 09.10.2023.

25.09.2023 представником Державної інспекції архітектури та містобудування України подано письмові заперечення проти заяви, у яких зазначає, що зважаючи на відсутність доказів передачі у встановленому порядку визначених законом прав, обов`язків, зобов`язань ДАБІ до ДІАМ, та враховуючи, що зобов`язання, яке покладено рішенням Господарського суду міста Києва від 14.02.2022 у справі № 910/18171/21 на ДАБІ не стосується публічно-владних функцій ДІАМ - підстави для заміни сторони виконавчого провадження з ДАБІ на ДІАМ відсутні.

У судове засідання 09.10.2023 представники учасників справи не з`явились.

Водночас, за приписами ч. 3 ст. 334 ГПК України неявка учасників справи та інших осіб не є перешкодою для вирішення питання про заміну сторони виконавчого провадження.

Розглянувши заяву Управління Державної казначейської служби України у Дніпровському районі м. Києва про заміну сторони її правонаступником, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до частини першої статті 326 Господарського процесуального кодексу України судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, - і за її межами.

Таким чином, оскільки виконання рішення суду є невід`ємною стадією процесу правосуддя, то і заміна сторони на цій стадії може відбуватися не інакше, як на підставах та у порядку, визначеному Господарським процесуальним кодексом України та Законом України "Про виконавче провадження", який регулює умови і порядок виконання рішень судів, що відповідно до закону підлягають примусовому виконанню у разі невиконання їх у добровільному порядку.

Статтею 52 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що у разі смерті або оголошення фізичної особи померлою, припинення юридичної особи шляхом реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення), заміни кредитора чи боржника в зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідного учасника справи на будь-якій стадії судового процесу. Усі дії, вчинені в судовому процесі до вступу у справу правонаступника, обов`язкові для нього так само, як вони були обов`язкові для особи, яку правонаступник замінив. Про заміну або про відмову в заміні учасника справи його правонаступником суд постановляє ухвалу.

Процесуальне правонаступництво - це перехід процесуальних прав і обов`язків сторони у справі до іншої особи у зв`язку з вибуттям особи у спірному матеріальному правовідношенні.

Процесуальне правонаступництво виникає з юридичних фактів правонаступництва (заміни сторони матеріального правовідношення її правонаступником) і відображає зв`язок матеріального і процесуального права, фактично, процесуальне правонаступництво слідує за матеріальним. У кожному конкретному випадку, для вирішення питань можливості правонаступництва, господарському суду слід аналізувати відповідні фактичні обставини, передбачені нормами матеріального права.

Відповідно до частини 1 статті 334 Господарського процесуального кодексу України у разі вибуття однієї із сторін виконавчого провадження суд замінює таку сторону її правонаступником.

Згідно з частиною 5 статті 15 Закону України "Про виконавче провадження" у разі вибуття однієї із сторін виконавець за заявою сторони, а також заінтересована особа мають право звернутися до суду із заявою про заміну сторони її правонаступником. Для правонаступника усі дії, вчинені до його вступу у виконавче провадження, є обов`язковими тією мірою, якою вони були б обов`язковими для сторони, яку правонаступник замінив.

Відповідно до усталеної практики Верховного Суду, для вирішення питання можливості правонаступництва необхідним є встановлення фактичних обставин заміни сторони матеріального правовідношення її правонаступником відповідно до норм матеріального права.

Підставою для заміни сторони виконавчого провадження, тобто процесуального правонаступництва, є наступництво у матеріальних правовідносинах, унаслідок якого відбувається вибуття сторони зі спірних або встановлених судом правовідносин і переходу до іншої особи прав і обов`язків сторони, яка вибула, в цих правовідносинах.

Звертаючись із заявою про заміну сторони правонаступником, заявник зазначає, що Державна інспекція архітектури та містобудування України є правонаступником Державної архітектурно-будівельної інспекції України в зобов`язанні яке випливає із наказу Господарського суду міста Києва від 03.05.2022, виданого на виконання рішення Господарського суду міста Києва від 14.02.2022 у справі № 910/18171/21.

За змістом частини першої статті 2 Закону України "Про гарантії держави щодо виконання судових рішень" держава гарантує виконання рішення суду про стягнення коштів та зобов`язання вчинити певні дії щодо майна, боржником за яким є: державний орган; державні підприємство, установа, організація; юридична особа, примусова реалізація майна якої забороняється відповідно до законодавства.

Частинами першою та другою статті 3 Закону України "Про гарантії держави щодо виконання судових рішень" обумовлено, що виконання рішень суду про стягнення коштів, боржником за якими є державний орган, здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в межах відповідних бюджетних призначень шляхом списання коштів з рахунків такого державного органу, а в разі відсутності у зазначеного державного органу відповідних призначень - за рахунок коштів, передбачених за бюджетною програмою для забезпечення виконання рішень суду.

Стягувач за рішенням суду про стягнення коштів з державного органу звертається до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, у строки, встановлені Законом України «Про виконавче провадження», із заявою про виконання рішення суду.

Згідно з пунктами 5 та 6 Порядку здійснення заходів, пов`язаних з утворенням, реорганізацією або ліквідацією міністерств, інших центральних органів виконавчої влади, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 20 жовтня 2011 року № 1074 (надалі - Порядок № 1074), орган виконавчої влади припиняється шляхом реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення) або ліквідації.

Права та обов`язки органів виконавчої влади переходять: у разі злиття органів виконавчої влади до органу виконавчої влади, утвореного внаслідок такого злиття; у разі приєднання одного або кількох органів виконавчої влади до іншого органу виконавчої влади - до органу виконавчої влади, до якого приєднано один або кілька органів виконавчої влади; у разі поділу органу виконавчої влади - до органів виконавчої влади, утворених внаслідок такого поділу; у разі перетворення органу виконавчої влади - до утвореного органу виконавчої влади; у разі ліквідації органу виконавчої влади і передачі його завдань та функцій іншим органам виконавчої влади - до органів виконавчої влади, визначених відповідним актом Кабінету Міністрів України.

За приписами пункту 8 Порядку № 1074 внаслідок реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення) органів виконавчої влади припиняється той орган виконавчої влади, майнові права та обов`язки якого переходять його правонаступникам.

Згідно з пунктами 1 та 2 постанови Кабінету Міністрів України від 13.03.2020 № 218 "Про ліквідацію Державної архітектурно-будівельної інспекції та внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України" вирішено ліквідувати Державну архітектурно-будівельну інспекцію та утворити Державну сервісну службу містобудування України як центральний орган виконавчої влади, діяльність якого спрямовується та координується Кабінетом Міністрів України через Міністра розвитку громад та територій.

Постановою Кабінету Міністрів України від 13.03.2020 № 219 "Про оптимізацію органів державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду" утворено Державну інспекцію містобудування України як центральний орган виконавчої влади, діяльність якого спрямовується та координується Кабінетом Міністрів України через Міністра розвитку громад та територій і який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду. Установлено, що забезпечення діяльності Державної інспекції містобудування у 2020 році здійснюється в межах видатків, передбачених Державній архітектурно-будівельній інспекції.

Постановою Кабінету Міністрів України від 23.12.2020 № 1340 "Деякі питання функціонування органів архітектурно-будівельного контролю та нагляду" утворено ДІАМ України як центральний орган виконавчої влади, діяльність якого спрямовується та координується Кабінетом Міністрів України через Міністра розвитку громад та територій і який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду. При цьому ліквідовано Державну інспекцію містобудування та Державну сервісну службу містобудування. Установлено, що забезпечення діяльності ДІАМ України та заходи, пов`язані з ліквідацією ДАБІ України, у 2021 році здійснюються в межах видатків, передбачених Державній інспекції містобудування та Державній сервісній службі містобудування.

20.05.2021 проведено державну реєстрацію ДІАМ України (), про що до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань внесено запис за № 000092252.

06.03.2023 проведено державну реєстрацію припинення Державної архітектурно-будівельної інспекції (), про що до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань внесено запис за № 026047267.

Водночас, за змістом статті 81 Цивільного кодексу України юридична особа публічного права створюється розпорядчим актом Президента України, органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування. Порядок утворення та правовий статус юридичних осіб публічного права встановлюються Конституцією України та законом.

Згідно з постановою Кабінету Міністрів України від 15.09.2021 № 960, Уряд погодився з пропозицією Міністерства розвитку громад та територій про можливість здійснення ДІАМ України повноважень і виконання функцій з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Крім того, відповідно до Положення про Державну інспекцію архітектури та містобудування України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.12.2020 № 1340 (із змінами, внесеними постановами Кабінету Міністрів України від 29.03.2021 № 303, від 02.06.2021 № 560) ДІАМ є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується та координується Кабінетом Міністрів України через Міністра розвитку громад та територій і який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Згідно з пунктом 4 зазначеного Положення ДІАМ відповідно до покладених на неї завдань, зокрема, реєструє повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, повідомлення про початок виконання будівельних робіт, здійснює внесення змін до них, а також скасовує право на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення; видає дозволи на виконання будівельних робіт, реєструє повідомлення про внесення змін до них, відмовляє у видачі таких дозволів, анулює дозволи на виконання будівельних робіт; приймає в установленому порядку в експлуатацію закінчені будівництвом об`єкти (видає сертифікати про прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта або відмовляє в їх видачі, реєструє декларації про готовність об`єкта до експлуатації, внесення змін до них, а також повертає такі декларації та скасовує їх реєстрацію); здійснює інші повноваження відповідно до закону.

Слід зазначити, що постанова Кабінету Міністрів України від 15.09.2021 № 960 свідчить про компетенційне адміністративне (публічне) правонаступництво ДІАМ України, тобто про перехід до ДІАМ України функцій ДАБІ України повноважень і виконання функцій з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

В свою чергу, примусове виконання рішення Господарського суду міста Києва від 14.02.2022 не передбачає вчинення ДІАМ України дій, пов`язаних із реалізацією функцій з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, оскільки стосується питання щодо стягнення з Державної архітектурно-будівельної інспекції України на користь Житомирського міського центру зайнятості грошових коштів у розмірі 20 672 грн. 04 коп. на підставі частини 4 статті 35 Закону України "Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування на випадок безробіття", у зв`язку з поновленням ОСОБА_1 на роботі за рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 02.03.2021 у справі № 640/28778/20, та стягнення витрат по сплаті судового збору в розмірі 2 270 грн. 00 коп.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 11 лютого 2021 року у справі № 826/9815/18, від 14 квітня 2021 року у справі № 826/14904/18 та від 08.09.2021 у справі № П/811/1095/15.

Заявником в свою чергу, при зверненні до суду із даною заявою, не наведено жодних обставин, які б свідчили про правонаступництво ДІАМ України в частині виконання зобов`язань за наказом Господарського суду міста Києва від 14.02.2022 у справі № 910/18171/21, як і не долучено жодного доказу, який би свідчив про таке правонаступництво.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про відсутність підстав для здійснення заміни Державної архітектурно-будівельної інспекції України Державною інспекцією архітектури та містобудування України.

Керуючись ст. ст. 234, 334 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва

УХВАЛИВ:

1. У задоволенні заяви Управління Державної казначейської служби України у Дніпровському районі м. Києва про заміну сторони її правонаступником відмовити.

2. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання 09.10.2023 та може бути оскаржена у порядку та строки, визначені статтями 256, 257 Господарського процесуального кодексу України.

Суддя О.А. Грєхова