ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
УХВАЛА

04 жовтня 2023 року м. ХарківСправа № 922/2307/22

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Хотенця П.В.

при секретарі судового засідання Гаврильєві О.В.

розглянувши матеріали справи

за позовом Керівника Немишлянської окружної прокуратури м. Харкова в інтересах держави, в особі 1. Харківської міської ради, м. Харків, 2. Департаменту будівництва та шляхового господарства Харківської міської ради, м. Харків
до Товариства з обмеженою відповідальністю "Вега-Буд", м. Харків
про стягнення 578583,40 грн.
за участю представників сторін:

прокурора Хряк О.О., посвідчення № 059740 від 08.02.2021 року

позивачів 1. Василенко І.Ю., самопредставництво, 2. не з`явився

відповідача -не з`явився

ВСТАНОВИВ:

Позивач - Керівника Немишлянської окружної прокуратури м. Харкова в інтересах держави в особі 1. Харківської міської ради, м. Харків, 2. Департаменту будівництва та шляхового господарства Харківської міської ради, м. Харків звернувся до Господарського суду Харківської області з позовом до відповідача - Товариства з обмеженою відповідальністю "Вега-Буд", м. Харків, в якому просить стягнути з відповідача збитки, завдані неналежним виконанням умов договорів будівельного підряду № 570 від 16 липня 2019 року; № 571 від 16 липня 2019 року; № 572 від 16 липня 2019 року з відповідними додатковими угодами, укладених між Департаментом будівництва та шляхового господарства Харківської міської ради та Товариством з обмеженою відповідальністю "Вега-Буд", в сумі 578583,40 грн, в тому числі: за договором № 570 від 16 липня 2019 року з капітального ремонту внутрішньоквартальної дороги та тротуару по вул. Дванадцятого Квітня, 9, 13 у м. Харкові з додатковими угодами № 1 від 20 грудня 2019 року, 3 2 від 07 лютого 2020 року - 268150,20 грн; за договором № 571 від 16 липня 2019 року з капітального ремонту внутрішньоквартальної дороги та тротуару по вул. Дванадцятого квітня, 15, 17 у м. Харкові - 156214,20 грн; за договором № 572 від 16 липня 2019 року з капітального ремонту внутрішньоквартальної дороги та тротуару по вул. Дванадцятого квітня, 36 у м. Харкові з додатковою угодою № 1 від 04 грудня 2019 року - 154219,00 грн.

Ухвалою господарського суду Харківської області від 23 лютого 2023 року заяву Харківської міської ради про залишення позову без розгляду задоволено, позов залишено без розгляду; у задоволенні клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "Вега-Буд" про витребування доказів відмовлено; у задоволенні клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "Вега-Буд" про зупинення провадження у справі відмовлено; у задоволенні клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "Вега-Буд" про залишення позову без розгляду відмовлено; у задоволенні заяви Харківської міської ради про відмову від позову відмовлено; у задоволенні заяви Департаменту будівництва та шляхового господарства Харківської міської ради про відмову від позову відмовлено.

Постановою Східного апеляційного господарського суду від 07 червня 2023 року апеляційну скаргу Керівника Немишлянської окружної прокуратури м. Харкова задоволено; ухвалу Господарського суду Харківської області від 23.02.2023 у справі №922/2307/22 скасовано та справу направлено для подальшого розгляду до Господарського суду Харківської області.

Ухвалою господарського суду Харківської області від 10 липня 2023 року призначено справу до розгляду у підготовчому засіданні на 09 серпня 2023 року о 12:40 годин.

Протокольною ухвалою суду від 09 серпня 2023 року, на підставі статтей 177, 181, пункту 3 частини 2 статті 183, статті 232 Господарського процесуального кодексу України відкладено підготовчого засідання на 05 вересня 2023 року о 12:40 годин.

04 вересня 2023 року через систему "Електронний суд", Товариством з обмеженою відповідальністю "Вега-Буд" подано клопотання (вхідний № 23633) про залишення позовної заяви без розгляду.

04 вересня 2023 року через систему "Електронний суд", Товариством з обмеженою відповідальністю "Вега-Буд" подано клопотання (вхідний № 23634) про витребування оригіналів письмових доказів.

04 вересня 2023 року через систему "Електронний суд", Товариством з обмеженою відповідальністю "Вега-Буд" подано клопотання (вхідний № 23635) про зупинення провадження у справі.

Ухвалою господарського суду Харківської області від 05 вересня 2023 року продовжено строк підготовчого провадження на тридцять днів, до 09 жовтня 2023 року та підготовче засідання відкладено на 25 вересня 2023 року о 12:40 годин.

25 вересня 2023 року електронною поштою, Немишлянською окружною прокуратурою м. Харкова подано заперечення (вхідний № 25827), які суд приймає та долучає до матеріалів справи.

25 вересня 2023 року електронною поштою, Немишлянською окружною прокуратурою м. Харкова подано заперечення (вхідний № 25825), які суд приймає та долучає до матеріалів справи.

Протокольною ухвалою суду від 25 вересня 2023 року, на підставі статтей 177, 181, пункту 3 частини 2 статті 183, статті 232 Господарського процесуального кодексу України відкладено підготовче засідання на 02 жовтня 2023 року о 14:30 годин.

26 вересня 2023 року через канцелярію суду, Немишлянською окружною прокуратурою м. Харкова подано заперечення (вхідний № 26099), які суд приймає та долучає до матеріалів справи.

26 вересня 2023 року через канцелярію суду, Немишлянською окружною прокуратурою м. Харкова подано заперечення (вхідний № 26095), які суд приймає та долучає до матеріалів справи.

Ухвалою господарського суду Харківської області від 02 жовтня 2023 року у задоволенні клопотання (вхідний № 23633 від 04 вересня 2023 року) Товариства з обмеженою відповідальністю "Вега-Буд" про залишення позовної заяви без розгляду відмовлено; у задоволенні клопотання (вхідний № 23634 від 04 вересня 2023 року) Товариства з обмеженою відповідальністю "Вега-Буд" про витребування оригіналів письмових доказів відмовлено.

Протокольною ухвалою суду від 02 жовтня 2023 року, на підставі статтей 177, 181, пункту 3 частини 2 статті 183, статті 232 Господарського процесуального кодексу України відкладено підготовче засідання на 04 жовтня 2023 року о 13 годин.

Розглянувши клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "Вега-Буд" про зупинення провадження у справі до набрання законної сили судовим рішенням у кримінальних провадженнях № 0000045 та № 0000389, суд зазначає наступне.

Згідно частини 1 статті 173 Господарського кодексу України господарським визнається зобов`язання, що виникає між суб`єктом господарювання та іншим учасником (учасниками) відносин у сфері господарювання з підстав, передбачених цим Кодексом, в силу якого один суб`єкт (зобов`язана сторона, у тому числі боржник) зобов`язаний вчинити певну дію господарського чи управлінсько-господарського характеру на користь іншого суб`єкта (виконати роботу, передати майно, сплатити гроші, надані інформацію тощо), або утриматися від певних дій, а інший суб`єкти (управнена сторона, у тому числі кредитор) має право вимагати від зобов`язаної сторони виконання її обов`язку.

Відповідно до частини 1 статті 175 Господарського кодексу України майново-господарськими визнаються цивільно-правові зобов`язання, що виникають між часниками господарських відносин при здійсненні господарської діяльності, в силу яких зобов`язана сторона повинна вчинити певну господарську дію на користь другої сторони або утриматися від певної дії, а управлена сторона має право вимагати від зобов`язаної сторони виконання її обов`язку.

Згідно частини 2 статті 218 Господарського кодексу України учасник господарських відносин відповідає за невиконання або неналежне виконання господарського зобов`язання. У разі якщо інше не передбачено законом або договором, суб`єкт господарювання за порушення зобов`язання несе господарсько-правову відповідальність, якщо не доведе, що неналежне виконання виявилося неможливим внаслідок дії непереборної сили, тобто надзвичайних і невідворотних обставин за даних умов здійснення господарської діяльності.

Відповідно до статті 193 Господарського кодексу України кожна сторона повинна вжити усіх заходів, необхідних для належного виконання нею зобов`язання, враховуючи інтереси другої сторони та забезпечення загальногосподарського інтересу.

Згідно пунктів 1, 2 частини 1 статті 225 Господарського кодексу України, до складу збитків, що підлягають відшкодуванню особою, яка допустила господарське правопорушення, включаються: вартість втраченого, пошкодженого або знищеного майна, визначена відповідно до вимог законодавства та додаткові витрати (штрафні санкції, сплачені іншим суб`єктам, вартість додаткових робіт, додатково витрачених матеріалів тощо), понесені стороною, яка зазнала збитків внаслідок порушення зобов`язання другою стороною.

Укладені між Департаментом будівництва та шляхового господарства Харківської міської ради Товариством з обмеженою відповідальністю "Вега-Буд" договори, з огляду на встановлений статтею 204 Цивільного кодексу України принцип правомірності правочину, є належною підставою, у розумінні статті 11 Цивільного кодексу України, для виникнення у позивача та відповідача взаємних цивільних прав та обов`язків, та за своєю правовою природою є договорами будівельного підряду, які підпадають під правове регулювання Глави 61 Цивільного кодексу України.

Відповідно до статті 610 Цивільного кодексу України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання.

Згідно частини 1 статті 611 Цивільного кодексу України одним з правових, наслідків порушення зобов`язання є відшкодування збитків.

За загальним принципом цивільного права особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування (частина 1 статті 22, стаття 611, частина 1 статті 623 Цивільного кодексу України). Для застосування такої міри відповідальності, як відшкодування збитків, потрібна наявність повного складу цивільного правопорушення: протиправна поведінка, дія чи бездіяльність особи; наявність збитків; причинний зв`язок між протиправною поведінкою та збитками; вина правопорушника.

Важливим елементом доказування наявності збитків є встановлення причинного зв`язку між протиправною поведінкою заподіювана та збитками потерпілої сторони. Слід довести, що протиправна дія чи бездіяльність заподіювана є причиною, а збитки, які завдані особі, - наслідком такої протиправної поведінки. Протиправна поведінка особи тільки тоді є причиною збитків, коли вона прямо (безпосередньо) пов`язана зі збитками.

Протиправна поведінка особи може виявлятися у прийнятті нею неправомірного рішення або у неправомірній поведінці (діях або бездіяльності). Протиправною у цивільному праві вважається поведінка, яка порушує імперативні норми права або санкціоновані законом умови договору, внаслідок чого порушуються права іншої особи. Під шкодою (збитками) розуміється матеріальна шкода, що виражається у зменшенні майна потерпілого в результаті порушення належного йому майнового права, та (або) применшенні немайнового блага (життя, здоров`я тощо).

Верховний Суд у ході касаційного перегляду судових рішень неодноразово наголошував на необхідності застосування категорій стандартів доказування та зазначав, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи на підставі доказів у порядку статті 86 Господарського процесуального кодексу України.

Зазначений принцип передбачає покладення тягаря доказування на сторони. Докази повинні бути належними та допустимими (статті 74, 76, 77 Господарського процесуального кодексу України).

Верховний Суд в ході касаційного перегляду судових рішень відзначав, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Цей принцип не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує. Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний (постанови Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 02 жовтня 2018 року у справі № 910/18036/17, від 23 жовтня 2019 року у справі №9-17/1307/18, від 18 листопада 2019 року у справі № 902/761/18, від 04 грудня 2019 року у справі №917/2101/17).

Аналогічний стандарт доказування застосовано Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 18 березня 2020 року у справі № 129/1033/13-й (провадження № 14-400цс 19).

Верховний Суд у постанові від 25 червня 2020 року у справі №924/233/18 акцентує, позивач як особа, яка вважає, що її право порушено самостійно визначає докази, які на його думку підтверджують заявлені вимоги. Проте, обов`язок надання правового аналізу заявлених вимог, доказів на їх підтвердження та спростування доводів учасників справи, покладений на господарський суд.

Відповідно до частин 1, 2 статті 73 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Згідно статті 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, то ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Верховний Суд у постанові від 05 лютого 2020 року за результатами розгляду справи № 461/3675/17 чітко вказав на те, що висновок експерта, підготовлений у рамках кримінального провадження особою, яка с атестованим судовим експертом, відповідає положенням статті 102 ЦГІК України, тому останній може бути допустимим доказом, оскільки експертиза проведена у кримінальному провадженні містила інформацію щодо предмета доказування у цивільному провадженні, незважаючи па те, що па момент розгляду справи вироку кримінальній справі не ухвалений.

Відповідно до пункту 5 частини 1 статті 227 Господарського процесуального кодексу України суд зобов`язаний зупинити провадження у справі у випадку об`єктивної неможливості розгляду цієї справи до вирішення іншої справи, що розглядається в порядку конституційного провадження, адміністративного, цивільного, господарського чи кримінального судочинства, - до набрання законної сили судовим рішенням в іншій справі; суд не може посилатися на об`єктивну неможливість розгляду справи у випадку, коли зібрані докази дозволяють встановити та оцінити обставини (факти), які є предметом судового розгляду.

Зупинення провадження у справі - це тимчасове й повне припинення всіх процесуальних дій у справі, що викликане настанням зазначених у законі причин, що перешкоджають подальшому руху процесу і щодо яких невідомо, коли вони будуть усунені.

Під неможливістю розгляду даної справи слід розуміти неможливість для даного господарського суду самостійно встановити обставини, які встановлюються іншим судом в іншій справі. Метою зупинення провадження у справі до розгляду іншої справи є виявлення обставин, підстав, фактів, тощо, що не можуть бути з`ясовані та встановлені в даному процесі, проте які мають значення для справи, провадження у якій зупинено.

Для вирішення питання про зупинення провадження у справі господарський суд у кожному випадку повинен з`ясувати чим обумовлюється неможливість розгляду даної справи.

Враховуючи вищевикладене, приймаючи до уваги недоведеність відповідачем неможливість розгляду справи до набрання законної сили судовими рішеннями у кримінальних провадженнях № 0000045 та № 0000389, суд приходить до висновку, що клопотання відповідача про зупинення провадження у справі є необґрунтованим та не підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись статтями 177, 182, 183, 233, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання (вхідний № 23635 від 04 вересня 2023 року) Товариства з обмеженою відповідальністю "Вега-Буд" про зупинення провадження у справі № 922/2307/22 відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Ухвалу складено та підписано 04.10.2023 року.

Суддя П.В. Хотенець