УХВАЛА

27 вересня 2023 року

м. Київ

cправа № 922/1510/22

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Бакуліна С. В. головуючий (доповідач), Кібенко О.Р., Кондратова І.Д.,

за участю секретаря судового засідання - Федорченка В.М.,

представників:

позивача - Щербаха Р.С.,

відповідача - не з`явились,

третьої особи - Фартушної В.Л.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали касаційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Компанія з управління активами "Сварог Ессет Менеджмент", що діє від свого імені, але в інтересах та за рахунок активів Пайового закритого недиверсифікованого венчурного інвестиційного фонду "Сьомий" Товариства з обмеженою відповідальністю "Компанія з управління активами "Сварог Ессет Менеджмент"

на постанову Східного апеляційного господарського суду від 14.06.2023 (головуючий суддя - Здоровко Л.М., судді: Бородіна Л.І., Лакіза В.В.) та рішення Господарського суду Харківської області від 13.03.2023 (суддя Рильова В.В.)

у справі №922/1510/22

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Компанія з управління активами "Сварог Ессет Менеджмент", що діє від свого імені, але в інтересах та за рахунок активів Пайового закритого недиверсифікованого венчурного інвестиційного фонду "Сьомий" Товариства з обмеженою відповідальністю "Компанія з управління активами "Сварог Ессет Менеджмент"

до Акціонерного товариства "Українські енергетичні машини",

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - Кабінет Міністрів України,

про визнання недійсним рішення про відмову у включенні пропозицій до проекту порядку денного загальних зборів та зобов`язання провести загальні збори з питань, у включенні яких до проекту порядку денного було безпідставно відмовлено акціонеру,

ВСТАНОВИВ:

Згідно з розпорядженням заступника керівника апарату - керівника секретаріату Касаційного господарського суду від 07.09.2023 №29.2-02/2568 "Щодо призначення повторного автоматизованого розподілу судової справи" у зв`язку із запланованою відпусткою судді Студенця В.І. проведено повторний автоматизований розподіл судової справи №922/1510/22, за результатами якого визначено наступний склад колегії суддів: Бакуліна С.В. - головуючий, Кібенко О.Р., Кролевець О.А.

Згідно з розпорядженням заступника керівника апарату - керівника секретаріату Касаційного господарського суду від 21.09.2023 №29.2-02/2743 "Щодо призначення повторного автоматизованого розподілу судової справи" у зв`язку з відпусткою судді Кролевець О.А. проведено повторний автоматизований розподіл судової справи №922/1510/22, за результатами якого визначено наступний склад колегії суддів: Бакуліна С.В. - головуючий, Кібенко О.Р., Кондратова І.Д.

1.Короткий зміст позовних вимог

1.1.Товариство з обмеженою відповідальністю "Компанія з управління активами "Сварог Ессет Менеджмент", що діє від свого імені, але в інтересах та за рахунок активів Пайового закритого недиверсифікованого венчурного інвестиційного фонду "Сьомий" Товариства з обмеженою відповідальністю "Компанія з управління активами "Сварог Ессет Менеджмент" (далі - ТОВ "КУА "Сварог Ессет Менеджмент") звернулося до Господарського суду Харківської області з позовом до Акціонерного товариства "Українські енергетичні машини" (далі - АТ "Українські енергетичні машини") про:

- визнання недійсним рішення АТ "Українські енергетичні машини" про відмову у включенні пропозицій ТОВ "КУА "Сварог Ессет Менеджмент до проекту порядку денного позачергових загальних зборів акціонерів АТ "Українські енергетичні машини", що були скликані на 28.07.2022 (щодо визначених позивачем пунктів);

- зобов`язання АТ "Українські енергетичні машини" провести позачергові загальні збори акціонерів АТ "Українські енергетичні машини" з питань, у включенні яких до проекту порядку денного було безпідставно відмовлено ТОВ "КУА "Сварог Ессет Менеджмент" (згідно переліку визначених позивачем питань).

1.2.Позовні вимоги обґрунтовані порушенням відповідачем права ТОВ "КУА "Сварог Ессет Менеджмент" на включення пропозицій до проекту порядку денного позачергових загальних зборів акціонерів АТ "Українські енергетичні машини", що відбулися 28.07.2022, наданого позивачу статтею 38 Закону України "Про акціонерні товариства" та розділом XII Тимчасового порядку скликання та дистанційного проведення загальних зборів акціонерів та загальних зборів учасників корпоративного інвестиційного фонду, затвердженого рішенням Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку № 196 від 16.04.2020 (надалі - Тимчасовий порядок).

2.Стислий виклад обставин справи, встановлених судами першої та апеляційної інстанцій

2.1.АТ "Українські енергетичні машини" є юридичною особою, що зареєстроване та діє відповідно до Закону України "Про акціонерні товариства" та Статуту. Управління діяльністю та контроль за фінансово-господарською діяльністю Акціонерного товариства "Українські енергетичні машини" здійснюють його органи, склад і порядок обрання (призначення) яких визначається Статутом та чинним законодавством України.

2.2.Дирекцією АТ "Укренергомашини" прийнято рішення про скликання позачергових Загальних зборів та дистанційне їх проведення та призначено дату проведення Загальних зборів (дата завершення голосування) на 28.07.2022.

2.3.27.06.2022 на офіційному веб-сайті Національного депозитарію України було розміщено повідомлення акціонерам через депозитарну систему України про дистанційне проведення позачергових загальних зборів акціонерів АТ "Укренергомашини" 28.07.2022.

2.4.ТОВ "КУА "Сварог Ессет Менеджмент" пропонувало включити до проекту порядку денного позачергових загальних зборів АТ "Українські енергетичні машини" наступні додаткові (нові) питання:

1. Внесення змін до рішення з питання №7 порядку денного річних загальних зборів акціонерів АТ "Турбоатом" від 17.04.2019 (протокол №24), у зв`язку з приведенням у відповідність до вимог постанови Кабінету Міністрів України від 24.04.2019 №364 (із змінами, внесеними постановою Кабінету Міністрів України від 04.12.2019 № 1015);

2. Припинення повноважень Генерального директора АТ "Укренергомашини" та обрання (призначення) особи, яка тимчасово здійснюватиме повноваження Генерального директора АТ "Укренергомашини".

ТОВ "КУА "Сварог Ессет Менеджмент" було також запропоновано проекти рішень з вказаних питань.

2.5.У відповідь ТОВ "КУА "Сварог Ессет Менеджмент" отримано підписаний заступником генерального директора Д. Нестеренко лист АТ "Українські енергетичні машини" від 15.07.2022 №01/03/25-514 з рішенням відмовити у включенні пропозицій ТОВ "КУА "Сварог Ессет Менеджмент" до порядку денного позачергових загальних зборів товариства, які були скликані на 28.07.2022, оскільки через введення воєнного стану та відсутність у товариства доступу до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань неможливо перевірити чи відповідають пропозиції вимогам Тимчасового порядку.

2.5.Вважаючи протиправною відмову у включенні пропозицій ТОВ "КУА "Сварог Ессет Менеджмент" до порядку денного позачергових загальних зборів АТ "Українські енергетичні машини", позивач звернувся до суду з цим позовом.

3.Короткий зміст рішення суду першої інстанції та постанови суду апеляційної інстанції

3.1.Господарський суд Харківської області рішенням від 13.03.2023 у справі №922/1510/22 у задоволенні позову відмовив.

3.2.Суд першої інстанції дійшов висновків, що:

- через введення воєнного стану в Україні доступ до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань відсутній з технічних причин, у зв`язку з чим, у відповідача не було можливості перевірити правильність зазначення реквізитів акціонера, вказаних у пропозиціях відповідно до вимог Тимчасового порядку;

- позивач не підпадає під дію частини п`ятої статті 38 Закону України "Про акціонерні товариства", як акціонер, чиї пропозиції підлягають обов`язковому включенню до проекту порядку денного загальних зборів, оскільки 64 817 590 акцій відповідача, власником яких є позивач становила на час проведення позачергових загальних зборів відповідача 28.07.2022 - 1,143% від загальної кількості акцій;

- враховуючи відсутність повноважень наглядової ради АТ "Укренергомашини" рішення про відмову у включенні пропозицій ТОВ "КУА "Сварог Ессет Менеджмент" до проекту порядку денного загальних зборів АТ "Українські енергетичні машини" було прийнято, а після цього й надіслано не наглядовою радою, а заступником генерального директора АТ "Українські енергетичні машини", що не порушує вимог законодавства;

- АТ "Турбоатом" та АТ "Завод "Електроважмаш", як підприємства машинобудівної промисловості, мають стратегічне значення для економіки і безпеки держави (відповідно до Переліку об`єктів державної власності, що мають стратегічне значення для економіки і безпеки держави, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 04.03.2015 №83). Відповідно, здійснення безперешкодної діяльності АТ "Укренергомашини" в умовах дії в Україні воєнного стану у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, є одним із пріоритетних напрямків у забезпеченні оборони Держави. Водночас безпідставне звернення до суду та ускладнення функціонування АТ "Українські енергетичні машини" є недопустимим, та може бути розцінено, як зловживання акціонером своїми корпоративними правами, спрямоване на заподіяння шкоди економічній безпеці України;

- ухвалою слідчого судді Октябрського районного суду м. Полтави про арешт майна від 03.10.2022 у справі №554/10511/22; провадження №1-кс/554/11544/2022, було накладено арешт на корпоративні права ТОВ "Сварог Ессет Менеджмент" на 64 817 590 шт. простих бездокументарних іменних акцій АТ "Українські енергетичні машини" в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000031 від 15.09.2022 за частиною четвертої статті 111-1 Кримінального кодексу України (Колабораційна діяльність). Отже, на цей час позивач не має самостійного права здійснювати права акціонера щодо акцій відповідача, які знаходяться у власності позивача, у тому числі права, передбачені статтею 25 Закону України "Про акціонерні товариства", серед яких - право на участь в управлінні акціонерним товариством, у тому числі право вимагати включення до проекту порядку денного питань позачергових загальних зборів акціонерів.

3.3.Східний апеляційний господарський суд постановою від 14.06.2023 рішення Господарського суду Харківської області від 13.03.2023 залишив без змін.

3.4.Постанова суду апеляційної інстанції мотивована таким:

- до складу активів Пайового закритого недиверсифікованого венчурного інвестиційного фонду "Сьомий" ТОВ "КУА "Сварог Ессет Менеджмент" входять 64 817 590 шт простих іменних акцій АТ "Укренергомашини", що складає більше 5% від загальної кількості простих голосуючих акцій АТ "Українські енергетичні машини", відповідно, позивач підпадає під дію частини п`ятої статті 38 Закону України "Про акціонерні товариства", як акціонер, чиї пропозиції підлягають обов`язковому включенню до проекту порядку денного загальних зборів;

- прийняте АТ "Українські енергетичні машини" рішення про відмову у включенні до проекту порядку денного загальних зборів пропозиції ТОВ "КУА "Сварог Ессет Менеджмент" відповідає пунктам 57 та 62 Тимчасового порядку, оскільки у відповідача не було можливості перевірити повноту даних, у тому числі реквізити акціонера в умовах дії в Україні воєнного стану, введеного Указом Президента України з 24.02.2022 у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України;

- станом на день звернення ТОВ "КУА "Сварог Ессет Менеджмент" до дирекції та наглядової ради АТ "Українські енергетичні машини" із пропозиціями до проекту порядку денного акціонерів АТ "Українські енергетичні машини", наглядова рада припинила свої повноваження та фактично не могла приймати рішення, крім рішень з питань підготовки, скликання та проведення загальних зборів, у зв`язку з чим підписання рішення про відмову у включенні пропозицій ТОВ "КУА "Сварог Ессет Менеджмент" до проекту порядку денного загальних зборів АТ "Українські енергетичні машини" заступником генерального директора є правомірним;

- на момент скликання та проведення зборів 28.07.2022 та на момент звернення позивача до суду з позовом у цій справі арешти щодо акцій були відсутні.

4.Короткий зміст вимог касаційної скарги та її обґрунтування. Доводи інших учасників справи

4.1.ТОВ "КУА "Сварог Ессет Менеджмент" звернулося до Верховного Суду з касаційною скаргою, в якій просить скасувати постанову Східного апеляційного господарського суду від 14.06.2023 та рішення Господарського суду Харківської області від 13.03.2023 у цій справі та ухвалити нове рішення, яким позов задовольнити.

4.2.Скаржник, обґрунтовуючи підстави касаційного оскарження вищезазначених судових рішень, зазначає про те, що судами попередніх інстанцій не враховано висновків Верховного Суду, викладених у постанові від 19.01.2022 у справі №916/137/21, стосовно застосування статті 38 Закону України "Про акціонерні товариства", пунктів 55 та 57 Тимчасового порядку.

4.3.Відповідач та третя особа подали відзиви на касаційну скаргу, в яких зазначаючи про безпідставність викладених у скарзі доводів, просили залишити касаційну скаргу без задоволення, а оскаржувані судові рішення залишити без змін, як такі, що прийняті з дотриманням норм матеріального і процесуального права.

4.4.У судовому засіданні, що відбулося 13.09.2023 колегія суддів дійшла висновку про необхідність в оголошенні перерви до 27.09.2023.

5.Позиція Верховного Суду

5.1.Касаційне провадження у справі відкрито на підставі пункту 1 частини другої статті 287 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК), за змістом якого підставою касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 1, 4 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку.

5.2.Отже, відповідно до положень цих норм касаційний перегляд з указаних мотивів може відбутися за наявності таких складових: (1) суд апеляційної інстанції застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права, викладеного у постанові Верховного Суду; (2) спірні питання виникли у подібних правовідносинах.

5.3.Верховний Суд звертає увагу на те, що касаційне провадження у справах залежить виключно від доводів та вимог касаційної скарги, які наведені скаржником і стали підставою для відкриття касаційного провадження.

5.4.При цьому самим скаржником у касаційній скарзі з огляду на принцип диспозитивності визначаються підстава, вимоги та межі касаційного оскарження, а тому тягар доказування наявності підстав для касаційного оскарження, передбачених, зокрема, пунктом 1 частини другої статті 287 ГПК (що визначено самим скаржником), покладається на скаржника.

5.5.Суд, забезпечуючи реалізацію основних засад господарського судочинства закріплених у частини третій статті 2 ГПК, зокрема, ураховуючи принцип рівності всіх учасників судового процесу перед законом і судом, змагальності сторін, та дотримуючись принципу верховенства права, на підставі встановлених фактичних обставин здійснює перевірку застосування судом апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження.

5.6.Відповідно до імперативних приписів статті 300 ГПК суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази.

5.7.Для касаційного перегляду з підстави, передбаченої пунктом 1 частини другої статті 287 ГПК, наявності самих лише висновків Верховного Суду щодо застосування норми права у певній справі недостатньо. Обов`язковою умовою для касаційного перегляду судового рішення є застосування норми права без урахування висновку щодо застосування норми права саме у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду. Тобто правовідносини у справі, на рішення у якій подано касаційну скаргу, та у справі, в якій виснував Верховний Суд у постанові, на яку скаржник посилається у скарзі, мають бути подібними.

5.8.Отже, підставою для касаційного оскарження є неврахування висновку Верховного Суду саме щодо застосування норми права, а не будь-якого висновку, зробленого судом касаційної інстанції в обґрунтування мотивувальної частини постанови. Саме лише цитування у постанові Верховного Суду норми права також не є його правовим висновком про те, як саме повинна застосовуватися норма права у подібних правовідносинах.

5.9.Неврахування висновку Верховного Суду щодо застосування норми права, зокрема, має місце тоді, коли суд апеляційної інстанції, посилаючись на норму права, застосував її інакше (не так, в іншій спосіб витлумачив тощо), ніж це зробив Верховний Суд в іншій справі.

5.10.Колегія суддів враховує, що процесуальний кодекс та інші законодавчі акти не містять визначення поняття "подібні правовідносини", а також будь-яких критеріїв визначення подібності правовідносин з метою врахування відповідного висновку, тому для розуміння відповідних термінів звертається до правових висновків, викладених у судовому рішенні Великої Палати Верховного Суду.

5.11.Так, Велика Палата Верховного Суду у постанові від 12.10.2021 у справі №233/2021/19 задля юридичної визначеності у застосуванні приписів процесуального закону, які зобов`язують визначати подібність правовідносин, конкретизувала висновки Верховного Суду щодо тлумачення поняття "подібні правовідносини", що полягає у тому, що на предмет подібності необхідно оцінювати саме ті правовідносини, які є спірними у порівнюваних ситуаціях. Встановивши учасників спірних правовідносин, об`єкт спору (які можуть не відповідати складу сторін справи та предмету позову) і зміст цих відносин (права й обов`язки сторін спору), суд має визначити, чи є певні спільні риси між спірними правовідносинами насамперед за їхнім змістом. А якщо правове регулювання цих відносин залежить від складу їх учасників або об`єкта, з приводу якого вони вступають у правовідносини, то у такому разі подібність необхідно також визначати за суб`єктним і об`єктним критеріями відповідно. Для встановлення подібності спірних правовідносин у порівнюваних ситуаціях суб`єктний склад цих відносин, предмети, підстави позовів і відповідне правове регулювання не обов`язково мають бути тотожними, тобто однаковими.

5.12.При цьому, Велика Палата Верховного Суду зазначила, що термін "подібні правовідносини" може означати як ті, що мають лише певні спільні риси з іншими, так і ті, що є тотожними з ними, тобто такими самими, як інші. Таку спільність або тотожність рис необхідно визначати відповідно до елементів правовідносин. Із загальної теорії права відомо, що цими елементами є їх суб`єкти, об`єкти та юридичний зміст, яким є взаємні права й обов`язки цих суб`єктів. Отже, для цілей застосування приписів процесуального закону, в яких вжитий термін "подібні правовідносини", зокрема пункту 1 частини другої статті 287 ГПК та пункту 5 частини першої статті 296 ГПК таку подібність необхідно оцінювати за змістовим, суб`єктним та об`єктним критеріями.

5.13.З-поміж цих критеріїв змістовий (оцінювання спірних правовідносин за характером урегульованих нормами права та договорами прав і обов`язків учасників) є основним, а два інші - додатковими.

5.14.У кожному випадку порівняння правовідносин і їхнього оцінювання на предмет подібності необхідно насамперед визначити, які правовідносини є спірними. А тоді порівнювати права й обов`язки сторін саме цих відносин згідно з відповідним правовим регулюванням (змістовий критерій) і у разі необхідності, зумовленої цим регулюванням, - суб`єктний склад спірних правовідносин (види суб`єктів, які є сторонами спору) й об`єкти спорів.

5.15.Ураховуючи наведені висновки щодо тлумачення поняття "подібні правовідносини", задля юридичної визначеності у застосуванні приписів процесуального закону, які зобов`язують визначати подібність правовідносин (подібність відносин), Велика Палата Верховного Суду визнала за потрібне конкретизувати раніше викладені Верховним Судом висновки щодо цього питання та зазначила, що на предмет подібності необхідно оцінювати саме ті правовідносини, які є спірними у порівнюваних ситуаціях. Встановивши учасників спірних правовідносин, об`єкт спору (які можуть не відповідати складу сторін справи та предмету позову) і зміст цих відносин (права й обов`язки сторін спору), суд має визначити, чи є певні спільні риси між спірними правовідносинами насамперед за їхнім змістом. А якщо правове регулювання цих відносин залежить від складу їх учасників або об`єкта, з приводу якого вони вступають у правовідносини, то у такому разі подібність необхідно також визначати за суб`єктним і об`єктним критеріями відповідно. Для встановлення подібності спірних правовідносин у порівнюваних ситуаціях суб`єктний склад цих відносин, предмети, підстави позовів і відповідне правове регулювання не обов`язково мають бути тотожними, тобто однаковими.

5.16.Як було вказано вище в цій ухвалі, в обґрунтування підстав касаційного оскарження судових рішень попередніх інстанцій, позивач посилається на те, що судами не враховано висновків Верховного Суду, викладених у постанові від 19.01.2022 у справі №916/137/21, щодо застосування статті 38 Закону України "Про акціонерні товариства", пунктів 55 та 57 Тимчасового порядку (пункт 1 частини другої статті 287 ГПК).

5.17.Проаналізувавши висновки, що викладені у постанові Верховного Суду, на яку посилається скаржник у своїй касаційній скарзі, суд касаційної інстанції зазначає таке.

5.8.У справі №916/137/21 акціонер звернувся до Господарського суду Одеської області з позовом до акціонерного товариства та акціонера, який скликав загальні збори та відмовив позивачу у включені до проекту порядку денного загальних зборів товариства його пропозицій (відповідач 2), в якому просив суд: 1) визнати недійсними з моменту їх прийняття рішення позачергових загальних зборів акціонерів товариства; 2) скасувати реєстраційний запис, внесений державним реєстратором до ЄДР щодо зміни керівника товариства. Позов мотивований порушенням корпоративних прав позивача на участь в управлінні товариством, зокрема, позивач зазначив, що його не було належним чином повідомлено про час та місце проведення позачергових загальних зборів товариства, а самі збори були проведені з порушенням вимог Закону "Про акціонерні товариства", статуту товариства та Положення про загальні збори акціонерів товариства; відповідач 2, як акціонер не звертався до виконавчого органу товариства з вимогою скликати позачергові загальні збори, а наглядова рада товариства не приймала рішень про відмову у їх скликанні, що надало б правові підстави акціонеру особисто розсилати відповідні повідомлення про їх проведення; у повідомленні відповідача 2 про проведення позачергових загальних зборів місцем їх проведення визначена адреса, яка не співпадає з місцезнаходженням товариства; відповідач 2 особисто призначив реєстраційну комісію позачергових загальних зборів за відсутності відмови наглядової ради товариства про призначення зборів. Під час вирішення спору у вказаній справі, аналізуючи доводи позивача щодо протиправної відмови у включенні пропозицій акціонера до порядку денного загальних зборів, Суд, зокрема, вказав:

"51. Закон "Про акціонерні товариства" містить спеціальні вимоги до змісту пропозицій акціонерів до порядку денного загальних зборів акціонерів.

52. Абзацом 1 ч.2 ст.38 Закону "Про акціонерні товариства" передбачено, зокрема, що пропозиції щодо включення нових питань до проекту порядку денного повинні містити відповідні проекти рішень з цих питань. Пропозиції щодо кандидатів у члени наглядової ради акціонерного товариства мають містити інформацію про те, чи є запропонований кандидат представником акціонера (акціонерів), або про те, що кандидат пропонується на посаду члена наглядової ради - незалежного директора.

53. Пропозиція до проекту порядку денного загальних зборів акціонерного товариства подається в письмовій формі із зазначенням прізвища (найменування) акціонера, який її вносить, кількості, типу та/або класу належних йому акцій, змісту пропозиції до питання та/або проекту рішення, а також кількості, типу та / або класу акцій, що належать кандидату, який пропонується цим акціонером до складу органів товариства (ч.3 ст.38 Закону "Про акціонерні товариства").

54. Пропозиції акціонерів (акціонера), які сукупно є власниками 5 або більше відсотків голосуючих акцій, підлягають обов`язковому включенню до проекту порядку денного загальних зборів. У такому разі рішення наглядової ради про включення питання до проекту порядку денного не вимагається, а пропозиція вважається включеною до проекту порядку денного, якщо вона подана з дотриманням вимог цієї статті (ч.5 ст.38 Закону "Про акціонерні товариства").

55. При цьому ч.6 ст.38 зазначеного Закону містить виключний перелік підстав, коли може бути прийняте рішення про відмову у включенні до проекту порядку денного загальних зборів акціонерного товариства пропозиції акціонерів (акціонера), які сукупно є власниками 5 або більше відсотків голосуючих акцій.

56. Такими підставами є: недотримання акціонерами строку, встановленого абз.1 ч.2 ст.38 зазначеного Закону; неповнота даних, передбачених абз.1 ч.2 або ч.3 ст.38 зазначеного Закону (абзаци 2-3 ч.6 ст.38 Закону "Про акціонерні товариства")"...

"61.Оскільки суди попередніх інстанцій встановили, що надіслана позивачем пропозиція до порядку денного позачергових загальних зборів щодо складу органів Заводу не відповідала вимогам ст.38 Закону (позивач не надав до пропозиції письмових заяв кандидатів про згоду на обрання членом наглядової ради, ревізійної комісії, голови правління та органів правління; пропозиція не містила інформації, зазначеної у пунктах 1, 3, 4 рішення НКЦПФР №402 стосовно того чи є кандидати у члени Наглядової ради представниками акціонера або групи акціонерів (із зазначенням прізвища, ім`я, по батькові (за наявності)/найменування цього акціонера або акціонерів, розміру пакета(ів) акцій, що йому (їм) належить(ать) або чи є вони незалежними директорами), Верховний Суд погоджується з висновками судів про те, що відмова у включенні пропозицій ОСОБА_1 до порядку денного загальних зборів у цій частині була правомірною."

5.10.Отже, у справі №916/137/21, аналізуючи доводи позивача щодо відмови у включенні пропозицій акціонера до порядку денного загальних зборів, суди врахували приписи статті 38 Закону України "Про акціонерні товариства" та встановлені обставини того, що надіслана позивачем пропозиція до порядку денного позачергових загальних зборів щодо складу органів товариства не відповідала вимогам зазначеної статті, у зв`язку з чим визнали зазначені доводи безпідставними.

5.11.Водночас, у справі №922/1510/22, аналізуючи доводи позивача щодо незаконної відмови у включенні його пропозицій до порядку денного загальних зборів товариства його пропозицій, суди виходили з того, що у зв`язку з військовою агресією з боку російської федерації проти України, з 24.02.2022 в Україні введено воєнний стан. З огляду на те, що на час отримання від позивача пропозицій до порядку денного загальних зборів, доступ до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань був закритий, відповідач не міг перевірити правильність зазначення реквізитів акціонера, вказаних у пропозиціях, відповідно до вимог Тимчасового порядку, у тому числі наявність відповідних повноважень підписанта ТОВ "КУА "Сварог Ессет Менеджмент", який підписав лист щодо включення пропозиції до порядку денного загальних зборів АТ "Укренергомашини".

5.12.Отже, за змістом наведених вище висновків судів у справі №922/1510/22 відмова у включенні пропозицій позивача до порядку денного була обґрунтована, з посиланням на норми частини шостої, частини третьої статті 38 Закону України "Про акціонерні товариства", висновками про те, що внаслідок дії воєнного стану та через закриття доступу до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, у відповідача була відсутня можливість перевірити реквізити акціонера та, відповідно, кваліфікувати отриманий від позивача лист саме як пропозиції певного акціонера. Тому, оцінивши докази, суд у цій справі виходив із того, що наявною є виключна підстава для відмови у включенні питань позивача до порядку денного відповідача з підстав неповноти даних щодо акціонера, який вносив пропозиції до порядку денного загальних зборів відповідача в умовах обмеження доступу до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

5.13.При цьому, у справі №916/137/21 Верховний Суд не оцінював питання застосування положень статті 38 Закону України "Про акціонерні товариства" та Тимчасового порядку в умовах воєнного стану та при відсутності у товариства доступу до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, а надавав оцінку (1) дотриманню положень статті 38 Закону України "Про акціонерні товариства" саме в контексті змістового наповнення пропозицій особи, яка є акціонером товариства, щодо складу органів товариства, та (2) дотриманню останнім строку надсилання такої пропозиції. Водночас, у справі №922/1510/22 суди першої та апеляційної інстанції не досліджували такі критерії, погодившись із доводами відповідача про неможливість під час обмеження доступу до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, перевірити реквізити та відомості про особу, яка надсилає відповідні пропозиції.

5.14.З огляду на викладене вище, посилання скаржника на правову позицію, викладену в постанові Верховного Суду від 19.01.2022 у справі №916/137/21, не є підставою для скасування оскаржуваних судових рішень, оскільки відповідна постанова була прийнята з огляду на інші встановлені фактичні обставини, ніж у справі №922/1510/22.

5.15.Отже, проаналізувавши зміст наведеної скаржником постанови, Верховний Суд відхиляє як помилкові доводи скаржника про те, що оскаржувані судові рішення прийняті без урахування висновків щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, оскільки встановлені судами фактичні обставини, що формують зміст правовідносин у вказаній скаржником справі та у справі, яка переглядається, є різними; у кожній із зазначених справ суди виходили з різних умов проведення загальних зборів і фактично-доказової бази, що виключає подібність правовідносин у вказаних справах за змістовним критерієм. З`ясування ж подібності правовідносин у рішеннях суду (судів) касаційної інстанції визначається з урахуванням обставин кожної конкретної справи.

6.Висновки за результатами розгляду касаційної скарги та розподіл судових витрат

6.1.Суд касаційної інстанції закриває касаційне провадження, якщо після відкриття касаційного провадження на підставі пункту 1 частини другої статті 287 цього Кодексу судом встановлено, що висновок щодо застосування норми права, який викладений у постанові Верховного Суду та на який посилався скаржник у касаційній скарзі, стосується правовідносин, які не є подібними (пункт 5 частини першої статті 296 ГПК).

6.2.Зважаючи на те, що наведена скаржником підстава касаційного оскарження, передбачена у пункті 1 частини другої статті 287 ГПК, не отримала підтвердження після відкриття касаційного провадження, а будь-яких інших підстав касаційного оскарження, передбачених частиною другою статті 287 ГПК України, скаржник не зазначив та не обґрунтував у поданій касаційній скарзі, колегія суддів, відповідно до пункту 5 частини першої статті 296 ГПК, дійшла висновку про необхідність закриття касаційного провадження у справі №922/1510/22 за касаційною скаргою позивача.

6.3.З огляду на те, що Верховний Суд закриває касаційне провадження за касаційною скаргою позивача, судовий збір за подання касаційної скарги в порядку статті 129 ГПК покладається на скаржника.

Керуючись статтями 234, 235, пунктом 5 частини першої статті 296 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд

У Х В А Л И В:

Касаційне провадження за касаційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "Компанія з управління активами "Сварог Ессет Менеджмент", що діє від свого імені, але в інтересах та за рахунок активів Пайового закритого недиверсифікованого венчурного інвестиційного фонду "Сьомий" Товариства з обмеженою відповідальністю "Компанія з управління активами "Сварог Ессет Менеджмент" на постанову Східного апеляційного господарського суду від 14.06.2023 та рішення Господарського суду Харківської області від 13.03.2023 у справі №922/1510/22 закрити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та не підлягає оскарженню.

Головуючий С.В. Бакуліна

Судді О.Р. Кібенко

І.Д. Кондратова