ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10.10.2023м. ДніпроСправа № 904/3190/23

за позовом Дніпропетровського регіонального центру з гідрометеорології, м. Дніпро

до Комунального підприємства "Міжнародний аеропорт КРИВИЙ РІГ" Криворізької міської ради, м. Кривий Ріг, Дніпропетровської області

про стягнення заборгованості

Суддя Ярошенко В.І.

Без участі (виклику) представників сторін

ПРОЦЕДУРА

Дніпропетровський регіональний центр з гідрометеорології звернувся до Господарського суду Дніпропетровської області з позовом до Комунального підприємства "Міжнародний аеропорт КРИВИЙ РІГ" Криворізької міської ради про стягнення заборгованості у розмірі 94 124, 23 грн, з яких: сума основного боргу у розмірі 68 638, 80 грн, інфляційні втрати у розмірі 22 258, 02 грн та 3% річних у розмірі 3 227, 41 грн.

Ухвалою суду від 26.06.2023 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі № 904/3190/23. Вирішено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін. Встановлено відповідачу строк 15 днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження для подання до суду відзиву на позовну заяву.

08.08.2023 від відповідача надійшов відзив на позовну заяву.

За викладених обставин, суд вважає за можливе розглянути справу за наявними в ній матеріалами.

В порядку статті 240 Господарського процесуального кодексу України судом прийнято рішення у справі.

АРГУМЕНТИ СТОРІН

Позиція позивача, викладена у позовній заяві

Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням відповідачем зобов`язань за Договором № 44 про надання послуг з метеорологічного обслуговування служб КП аеропорт "Кривий Ріг" КМР та польотів повітряних суден на АМСЦ Кривий Ріг від 21.09.2021 в частині повної та своєчасної оплати за надані послуги.

Позиція відповідача викладена у відзиві на позовну заяву

Відповідач просить відмовити у задоволенні 3 % річних та інфляційних втратах.

КП «Міжнародний аеропорт Кривий Ріг» посилається на форс-мажорні обставини, які унеможливили виконання договірного зобов`язання.

Крім того, відповідач зазначає, що за умовами пункту 7.1 -7.2 договору Сторони погодились, що строк виконання зобов`язань за цим договором відкладається на строк дії форс-мажорних обставин.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ ТА ДОКАЗИ, ЩО ЇХ ПІДТВЕРДЖУТЬ

21.09.2021 між Дніпропетровським регіональним центром з гідрометеорології (далі - Виконавець, позивач) та Комунальним підприємством «Міжнародний аеропорт Кривий Ріг» Криворізької міської ради (далі - Замовник, відповідач) було укладено Договір № 44 (далі - Договір).

Відповідно до пункту 1.1 Договору Замовник доручає а Виконавець приймає на себе виконання послуг з метеорологічного обслуговування служб Замовника та екіпажів ПС на аеродромі Кривий Ріг, Безпосереднім Виконавцем договору, за дорученням начальника Дніпропетровського РЦГМ, являється структурний підрозділ Дніпропетровського регіонального центру з гідрометеорологи АМСЦ Кривий Ріг в особі начальника станції Яковлевої Тетяни Миколаївни.

Виконавець зобов`язується сплачувати Замовнику 5 % від суми коштів, зібраних за метеорологічне обслуговування екіпажів ПС, в якості компенсації за послуги банку з перерахування коштів (пункт 2.1.11 договору).

Пунктом 2.1.12 договору встановлено, що річна сума на 2021 рік для оплати послуг визначених в п. 2.1.11 складає 6000, 00 грн. (Шість тисяч гривень, 00 копійок), в т.ч. ПДВ - 1000, 00 грн згідно затверджених кошторисних призначень на 2021 рік.

Договірна ціна на метеорологічне обслуговування Замовника визначена на підставі «Методики формування вартості послуг, які надаються підрозділами МНС України» (затверджена Наказом МНС України, Міністерства економічного розвитку і торгівлі України, Міністерства фінансів України від 03.01.2012 року № 1/2/1) та погодженої Сторонами Протоколом узгодження договірної ціни (додаток № 1 до Договору), який є основою для взаєморозрахунків і платежів.

Відповідно до протоколу узгодження договірної ціни сторони погодили, що ціни на метеорологічне обслуговування без урахування ПДВ становлять:

- спеціальні метеорологічні спостереження за небезпечними явищами або елементами погоди - 12, 75 грн за одне повідомлення;

- попередження по аеродрому про очікувані небезпечні явища - 57,00 грн за одне попередження;

- прогноз по аеродрому на добу - 161, 25 грн;

- метеорологічне обслуговуванняекіпажів ПС Замовника без метеопідготовки (зліт, посадка) 608, 00 грн;

- вартість метеопідготовки з допомогою чергового синоптика і отримання пакету документів для польоту - 122, 00 грн;

- метеорологічне обслуговування екіпажів ПС Замовника з метеопіготовкою та отриманням пакету документів 730, 00 грн за один рейс;

- метеорологічне обслуговування екіпажів ПС зі злітною масою менше 2т - 122, 00 грн за один рейс.

Вартість метеорологічного обслуговування за місяць розраховується згідно кількості фактично наданої метеоінформації.

Згідно з пункту 2.2.3 договору Замовник зобов`язався своєчасно сплачувати Виконавцеві вартість послуг за даним договором.

Пунктом 3.1 договору сторони передбачили, що після закінчення поточного місяця Виконавець надає акт наданих послуг за фактично надані послуги за цінами, вказаними в протоколі узгодження договірної ціни на метеообслуговування (Додаток 1), який є невід`ємною частиною Договору.

Замовник оплачує Виконавцю акт наданих послуг не пізніше 10 календарних днів після дати укладання акту.

Усі зміни, що стосуються цін, тарифів, вироблені в установленому порядку є обов`язковими для сторін і вводяться у взаєморозрахунки за даним договором з моменту настання цих змін (пункт 3.2 договору).

Згідно з пунктом 3.3 договору Сторони проводять звірку взаєморозрахунків щоквартально за фактично надані послуги до 25 числа поточного місяця.

Відповідно до пункту 4.1 Договору правочин набув чинності з дня його підписання і діє до 31.12.2021 року, а в частині розрахунків - до повного виконання зобов`язань по Договору.

Пунктом 4.2 Договору Сторони встановили, що умови договору застосовуються до відносин між ними, які, відповідно до ст. 631 Цивільного кодексу України (надалі - ЦК України), виникли до його укладення, а саме з 01.01.2021 року.

Додатковою угодою № 1 від 24.12.2021 сторони доповнили пункт 2.1.12 договору наступними реченнями:

« 1. У разі збільшення або зменшення обсягу фактично наданих послуг, річна сума на 2021 рік підлягає коригуванню (збільшенню або зменшенню) шляхом складання додаткової угоди, яка є обов`язковою для Сторін.

2. Зменшити річну суму Договору для оплати послуг визначених в п. 2.1.11 Договору на 2021 рік на 3 243, 34 грн (три тисячі двісті сорок три грн 34 коп), в т.ч. ПДВ - 540, 56 грн;

3. Річна сума Договору для оплати послуг визначених в п.2.1.11 Договору на 2021 рік складає 2 756 ,66 грн (дві тисячі сімсот п`ятдесят шість грн 66 коп), в т.ч. ПДВ 459, 44 грн.».

На виконання умов Договору позивачем у період з 01.01.2021 по 31.12.2021 було надано послуги з метеорологічного обслуговування служб відповідача та польотів повітряних суден на загальну суму 68 638, 80 грн, що підтверджується підписаними уповноваженими особами актами прийому-передачі робіт (послуг):

- № 1 від 18.10.2021 за січень 2021 року на загальну суму 2 827, 20 грн (з ПДВ 20%);

- № 2 від 18.10.2021 за лютий 2021 року на загальну суму 4 142, 40 грн (з ПДВ 20%);

- № 3 від 18.10.2021 за березень 2021 року на загальну суму 3 991, 20 грн (з ПДВ 20%);

- № 4 від 18.10.2021 за квітень 2021 року на загальну суму 4 837, 20 грн (з ПДВ 20%);

- № 5 від 18.10.2021 за травень 2021 року на загальну суму 5 012, 40 грн (з ПДВ 20%);

- № 6 від 18.10.2021 за червень 2021 року на загальну суму 7 566 грн (з ПДВ 20%);

- № 7 від 18.10.2021 за липень 2021 року на загальну суму 10 626 грн. (з ПДВ 20%)

- № 8 від 18.10.2021 за серпень 2021 року на загальну суму 9 112, 80 грн (з ПДВ 20%);

- № 9 від 18.10.2021 за вересень 2021 року на загальну суму 9 262, 80 грн (з ПДВ 20%);

- № 10 від 31.10.2021 за жовтень 2021 року на загальну суму 5 815, 20 грн (з ПДВ 20%);

- № 11 від 30.11.2021 за листопад 2021 року на загальну суму 3 456, 90 грн (з ПДВ 20%);

- № 12 від 31.12.2021 за грудень 2021 року на загальну суму 1 989, 60 грн (з ПДВ 20%).

Однак, відповідач в порушення п. 3.1 Договору, свої зобов`язання щодо оплати наданих послуг за вказаний період строку не виконав.

Для досудового врегулювання спору 23.02.2023 позивач надіслав відповідачеві претензію № 1 (вих. № 994/02 -364) з розрахунком суми заборгованості за 2021 рік на загальну суму 68 638, 80 грн та прохання прийняти боржником заходи щодо погашення заборгованості за Договором.

Відповідач відповідь на претензію не надав, заборгованість не сплатив. Вказані обставини стали причиною виникнення спору.

Таким чином, станом на день подання позову КП «Міжнародний аеропорт Кривий Ріг» КМР має заборгованість перед Дніпропетровським РЦГМ за Договором у сумі 68 638, 80 грн.

Зазначені обставини і стали причиною звернення позивача до суду з даними позовом. Крім суми основного боргу у розмірі 68 638, 80 грн, позивач просить суд стягнути інфляційні втрати у розмірі 22 258, 02 грн та 3% річних у розмірі 3 227, 41 грн.

ОЦІНКА АРГУМЕНТІВ СТОРІН, ВИСНОВКИ СУДУ

Щодо правовідносин сторін

За договором про надання послуг одна сторона (виконавець) зобов`язується за завданням другої сторони (замовника) надати послугу, яка споживається в процесі вчинення певної дії або здійснення певної діяльності, а замовник зобов`язується оплатити виконавцеві зазначену послугу, якщо інше не встановлено договором (ст. 901 Цивільного кодексу України).

Якщо договором передбачено надання послуг за плату, замовник зобов`язаний оплатити надану йому послугу в розмірі, у строки та в порядку, що встановлені договором (ст. 903 Цивільного кодексу України).

З огляду на наявний у матеріалах справи договір та обставини справи, між позивачем та відповідачем виникли правовідносини з надання послуг.

Щодо суми основного боргу

За приписами частини 1 статті 530 Цивільного кодексу України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк.

Факт надання позивачем відповідачу платних послуг за договором та наявність заборгованості відповідача перед позивачем у розмірі 68 638, 80 грн грн підтверджується матеріалами справи, а саме актами виконання умов договору № 1-9 від 18.10.2021, № 10 від 31.10.2021, № 11 від 30.11.2021, № 12 від 31.12.2021 та не заперечується відповідачем.

З урахуванням приписів пункту 3.1 договору, строк оплати послуг щодо оплати послуг з метеорологічного обслуговування у період з січня по грудень 2021 року, є таким, що настав.

Згідно зі статтею 193 Господарського кодексу України суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться.

Статтею 629 Цивільного кодексу України встановлено, що договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Положеннями статей 525, 526 Цивільного кодексу України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства тощо. Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідач не надав суду доказів сплати суми боргу за надані позивачем послуги за договором та не заперечує проти наявності суми боргу у заявленому позивачем до стягнення розмірі.

Таким чином, позовні вимоги в частині стягнення з відповідача на користь позивача заборгованості в сумі 68 638, 80 грн є доведеними та обгрунтованими, у зв`язку з чим підлягають до задоволення у повному обсязі.

Щодо 3 % річних та інфляційних втрат

Наслідки прострочення грошового зобов`язання, коли боржник повинен сплатити грошові кошти, але неправомірно не сплачує їх, врегульовані нормами статті 625 Цивільного кодексу України.

Згідно з частиною другою статті 625 Цивільного кодексу України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Заявлені позивачем до стягнення інфляційні втрати в загальній сумі 22 258, 02 грн грн розраховані за загальний період з листопада 2021 року по квітень 2023 року.

Щодо інфляційних втрат суд зазначає таке.

Об`єднаною палатою Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду у справі №905/21/19 наведено формулу за якою можна розрахувати інфляційні втрати: "Х" * "і-1" - 100 грн. = "ЗБ", де "Х" - залишок боргу на початок розрахункового періоду, "і-1" - офіційно встановлений індекс інфляції у розрахунковому місяці та 100 грн - умовна сума погашення боргу у цьому місяці, а "ЗБ" - залишок основного боргу з інфляційною складовою за цей місяць (вартість грошей з урахуванням інфляції у цьому місяці та часткового погашення боргу у цьому ж місяці). При цьому зазначено, що за наступний місяць базовою сумою для розрахунку індексу інфляції буде залишок боргу разом з інфляційною складовою за попередній місяць ("ЗБ" відповідно до наведеної формули), який перемножується на індекс інфляції за цей місяць, а від зазначеного добутку має відніматися сума погашення боржником своєї заборгованості у поточному місяці (якщо таке погашення відбувалося).

У випадку якщо погашення боргу не відбувалося декілька місяців підряд, то залишок основного боргу з інфляційною складовою за перший розрахунковий місяць такого періоду ("ЗБ") перемножується послідовно на індекси інфляції за весь період, протягом якого не відбувалося погашення боргу, та ділиться на 100%.

Зазначена правова позиція також викладена у постанові Верховного Суду від 20.08.2020 у справі № 904/3546/19.

Крім того, об`єднана палата Касаційного господарського суду у постанові від 20 листопада 2020 року у справі № 910/13071/19 надала роз`яснення, що сума боргу, внесена за період з 1 до 15 числа включно відповідного місяця, індексується за період з урахуванням цього місяця, а якщо суму внесено з 16 до 31 числа місяця, то розрахунок починається з наступного місяця. За аналогією, якщо погашення заборгованості відбулося з 1 по 15 число включно відповідного місяця - інфляційна складова розраховується без урахування цього місяця, а якщо з 16 до 31 числа місяця - інфляційна складова розраховується з урахуванням цього місяця.

Отже, якщо період прострочення виконання грошового зобов`язання складає неповний місяць, то інфляційна складова враховується або не враховується в залежності від математичного округлення періоду прострочення у неповному місяці.

Методику розрахунку інфляційних втрат за неповний місяць прострочення виконання грошового зобов`язання доцільно відобразити, виходячи з математичного підходу до округлення днів у календарному місяці, упродовж якого мало місце прострочення, а саме:

- час прострочення у неповному місяці більше півмісяця (> 15 днів) = 1 (один) місяць, тому за такий неповний місяць нараховується індекс інфляції на суму боргу;

- час прострочення у неповному місяці менше або дорівнює половині місяця (від 1, включно з 15 днями) = 0 (нуль), тому за такий неповний місяць інфляційна складова боргу не враховується.

Щодо індексу інфляції слід також зазначити, що показники індексу споживчих цін (індексу інфляції за окремі місяці та сукупного індексу інфляції за певний період часу) обчислюються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері статистики, та публікується в офіційних періодичних виданнях десятковим дробом, з одним числовим знаком після коми (тобто округленими до десятих). Отже, застосування у розрахунку індексу інфляції (сукупного індексу інфляції) з округленням до сотих є неправомірним.

Дослідивши наданий розрахунок інфляційних втрат, суд встановив, що заявлена до стягнення сума вказаного нарахування є вірною.

Позивачем також заявлено до стягнення 3% річних у загальній сумі 3 227, 41 грн за загальний період з 01.11.2021 по 31.05.2023.

Перевіркою розрахунку 3% річних встановлено, що він здійснений правильно.

Отже, законними й обґрунтованими є позовні вимоги про стягнення з відповідача інфляційні втрати у розмірі 22 258, 02 грн та 3% річних у розмірі 3 227, 41 грн.

Заперечуючи проти позовних вимог в цій частині відповідачем зазначено, що відповідно до пунктів 7.1-7.2 Договору передбачено, що сторони звільняються від відповідальності за невиконання зобов`язань по даному договору, якщо останнє стало наслідком форс-мажорних обставин. До форс-мажорних обставин, якщо ці обставини безпосередньо вплинули на виконання умов цього договору, відносяться заборона урядовими органами польоту над територією їх країн, зміна чинного законодавства і нормативних актів, пожежа, повінь, землетрус, військові дії, катастрофи і т.п.

Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-ІХ, на території України введено воєнний стан.

Листом від 28 лютого 2022 року № 2024/02.0-7.1 Торгово-промислова палата України на підставі ст.ст. 14, 14-1 Закону України «Про торгово-промислові палати в Україні» від 02.12.1997 № 671/97-ВР, Статуту ТПП України, засвідчила як форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили): військову агресію російської федерації проти України, що стало підставою введення воєнного стану.

Згідно зі статтею 617 Цивільного кодексу України особа, яка порушила зобов`язання, звільняється від відповідальності за порушення зобов`язання, якщо вона доведе, що це порушення сталося внаслідок випадку або непереборної сили.

Частиною 2 статті 218 Господарського кодексу України визначено, що учасник господарських відносин відповідає за невиконання або неналежне виконання господарського зобов`язання чи порушення правил здійснення господарської діяльності, якщо не доведе, що ним вжито усіх залежних від нього заходів для недопущення господарського правопорушення. У разі якщо інше не передбачено законом або договором, суб`єкт господарювання за порушення господарського зобов`язання несе господарсько-правову відповідальність, якщо не доведе, що належне виконання зобов`язання виявилося неможливим внаслідок дії непереборної сили, тобто надзвичайних і невідворотних обставин за даних умов здійснення господарської діяльності.

Відповідно до пункту 8.3 Договору у разі виникнення у однієї із сторні форс мажорних обставин, що перешкоджають повному або частковому виконанню договору, сторона у якої наступили такі обставини зобов`язана негайно письмово повідомити іншу сторону про настання (припиненні дії) форс-мажорних обставин. Інакше, сторони втрачають право посилатися на ці обставини. У разі настання таких обставин сторони звільняються від виконання зобов`язань на час перебігу таких подій.

З аналізу наведеного слідує, що на особу, яка порушила зобов`язання, покладається обов`язок повідомлення Виконавця щодо виникнення форс-мажорних обставин та неможливістю виконання стороною своїх зобов`язань.

Обґрунтовуючи неможливість виконання договірного зобов`язання щодо оплати товару, відповідач посилається на офіційний лист Торгово-промислової палати України № 2024/02.0-7.1 від 28.02.2022.

Відповідно до статті 14-1 Закону України "Про торгово-промислові палати в Україні":

- Торгово-промислова палата України та уповноважені нею регіональні торгово-промислові палати засвідчують форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) та видають сертифікат про такі обставини протягом семи днів з дня звернення суб`єкта господарської діяльності за собівартістю. Сертифікат про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) для суб`єктів малого підприємництва видається безкоштовно;

- форс-мажорними обставинами (обставинами непереборної сили) є надзвичайні та невідворотні обставини, що об`єктивно унеможливлюють виконання зобов`язань, передбачених умовами договору (контракту, угоди тощо), обов`язків згідно із законодавчими та іншими нормативними актами, а саме: загроза війни, збройний конфлікт або серйозна погроза такого конфлікту, включаючи але не обмежуючись ворожими атаками, блокадами, військовим ембарго, дії іноземного ворога, загальна військова мобілізація, військові дії, оголошена та неоголошена війна, дії суспільного ворога, збурення, акти тероризму, диверсії, піратства, безлади, вторгнення, блокада, революція, заколот, повстання, масові заворушення, введення комендантської години, карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України, експропріація, примусове вилучення, захоплення підприємств, реквізиція, громадська демонстрація, блокада, страйк, аварія, протиправні дії третіх осіб, пожежа, вибух, тривалі перерви в роботі транспорту, регламентовані умовами відповідних рішень та актами державних органів влади, закриття морських проток, ембарго, заборона (обмеження) експорту/імпорту тощо, а також викликані винятковими погодними умовами і стихійним лихом, а саме: епідемія, сильний шторм, циклон, ураган, торнадо, буревій, повінь, нагромадження снігу, ожеледь, град, заморозки, замерзання моря, проток, портів, перевалів, землетрус, блискавка, пожежа, посуха, просідання і зсув ґрунту, інші стихійні лиха тощо.

Відповідно до частини 4 статті 263 ГПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові Верховного Суду Касаційного господарського суду від 01 червня 2021 року за № 910/9258/20 вказано, що у постановах Верховного Суду від 15 червня 2018 року зі справи № 915/531/17, від 26 травня 2020 рок зі справи № 918/289/19, від 17 грудня 2020 року зі справи № 913/785/17 викладено висновок щодо застосування статті 14-1 Закону України "Про торгово-промислові палати в Україні", відповідно до якого: статтею 14-1 Закону України "Про торгово-промислові палати в Україні" визначено, що засвідчення дії непереборної сили шляхом видачі сертифікату про форс-мажорні обставини покладено на Торгово-промислову палату України та уповноважені нею регіональні торгово-промислові палати; форс-мажорні обставини не мають преюдиційного характеру, і при їх виникненні сторона, яка посилається на них як на підставу неможливості виконання зобов`язання, повинна довести наявність таких обставин не тільки самих по собі, але й те, що ці обставини були форс-мажорними саме для даного конкретного випадку виконання зобов`язання; доведення наявності непереборної сили покладається на особу, яка порушила зобов`язання. Саме вона має подавати відповідні докази в разі виникнення спору.

Отже, виходячи з наведених норм законодавства, висновків Верховного Суду, підтвердженням існування форс-мажорних обставин є відповідний сертифікат Торгово-промислової палати України чи уповноваженої нею регіональної торгово-промислової палати.

У матеріалах справи відсутній сертифікат, виданий Торгово-промисловою палатою України чи уповноваженими регіональними торгово-промисловими палатами, що засвідчують наявність форс-мажорних обставин, які впливають на виконання зобов`язань за договором.

За змістом листа Торгово-промислової палати України № 2024/02.0-7.1 від 28.02.2022 року саме форс-мажорні обставини унеможливлюють виконання зобов`язань у встановлений договором термін. Доказів, які б підтверджували наявність таких обставин саме для конкретного випадку виконання господарського зобов`язання суду не надані.

Крім того, відповідачем не надано жодного доказу щодо письмового повідомлення позивача про настання таких обставин відповідно до умов договору.

Відтак, твердження відповідача про те, що затримка оплати товару відповідачем сталася з причин настання форс-мажорних обставин, а саме з початком військової агресії російської федерації проти України та введенням військового стану, які були відомі позивачу, є необґрунтованим.

Таким чином, суд вважає докази, надані позивачем, більш вірогідними. Крім того, відповідач заперечення позивача належними доказами не спростував.

СУДОВІ ВИТРАТИ

Відповідно до статті 129 Господарського процесуального кодексу України витрати зі сплати судового збору в розмірі 2 684 грн покладаються на відповідача.

Керуючись статтями 2, 73, 74, 76-79, 86, 91, 129, 231, 238, 240, 241, 252 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

УХВАЛИВ:

Позов задовольнити повністю.

Стягнути з Комунального підприємства «Міжнародний аеропорт Кривий Ріг» Криворізької міської ради (50000, Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, Аеропорт; ідентифікаційний код 01173530) на користь Дніпропетровського регіонального центру з гідрометеорології (49044, м. Дніпро, вул. Гоголя, буд. 19; ідентифікаційний код 19430915) 68 638, 80 грн заборгованості з метеорологічного обслуговування служб, 22 258, 02 грн інфляційних втрат, 3 227, 41 грн 3% річних та витрати зі сплати судового збору у розмірі 2 684 грн.

Наказ видати після набрання рішенням законної сили.

Рішення суду може бути оскаржене протягом двадцяти днів з дня підписання рішення шляхом подання апеляційної скарги до Центрального апеляційного господарського суду.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя В.І. Ярошенко