ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ВІННИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
___________________________________________________________________________
УХВАЛА

"04" жовтня 2023 р. м. Вінниця Cправа № 902/1023/19(902/1243/20)

Суддя Господарського суду Вінницької області Міліціанов Р.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали

за позовом: Товариства з обмеженою відповідальністю "Компанія "КМТ", вул. Дальня, буд. 1, кв. 3, смт. Вороновиця, Вінницька область, 23252, код - 23104877

до: Товариства з обмеженою відповідальністю "ВН-Центр", вул. Магістратська, буд. 60, м. Вінниця, 21004, код - 40518211

за участю третьої особи, третя яка не заявляє самостійні вимоги на предмет спору на стороні відповідача приватного нотаріуса Вінницького міського нотаріального округу Суханової Тетяни Олександрівни, вул. Архітектора Артинова, буд. 22, м. Вінниця, 21050

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача ОСОБА_1 , АДРЕСА_2

про визнання недійсним договору та скасування запису

у межах справи № 902/1023/19

за заявою: Велгевос Ентерпрайзес Лімітед (Velgevos Enterprises Limited)

до: Товариства з обмеженою відповідальністю "Компанія "КМТ"

про банкрутство

за участю секретаря судового засідання: Московчук Є.В.

за участю представників:

арбітражний керуючий: Сокотун Віталій Аполлінарійович

позивача: не з`явився

відповідача: ОСОБА_2 , Гаврилюк Петро Володимирович

третьої особи: Король Інна Олександрівна

В С Т А Н О В И В :

У провадженні суду перебуває справа № 902/1023/19 за заявою Велгевос Ентерпрайзес Лімітед (Velgevos Enterprises Limited) до ТОВ "Компанія "КМТ" про банкрутство.

Постановою суду від 30.06.2020 року, зокрема, визнано ТОВ "Компанія "КМТ" банкрутом; відкрито ліквідаційну процедуру строком на 12 місяців; ліквідатором банкрута призначено арбітражного керуючого Сокотуна В.А..

21.12.2020 року до суду від ТОВ "Компанія "КМТ" надійшла позовна заява №01-21/902/1023/19/317 від 15.12.2020 року до ТОВ "ВН-Центр" про визнання недійсним договору та скасування запису.

Згідно Витягу з протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду (з присвоєним єдиним унікальним номером судової справи № 902/1023/19(902/1243/20), вказаний позов передано на розгляд судді Тісецькому С.С.

17.11.2021 року у справі № 902/1023/19 (902/1243/20) прийнято рішення відповідно до якого в задоволенні позову відмовлено повністю.

Постановою Північно-західного апеляційного господарського суду від 01.02.2022 року апеляційні скарги змінено мотивувальну частину рішення Господарського суду Вінницької області від 17.11.2021 року у справі № 902/1023/19 (902/1243/20), виклавши її в редакції цієї постанови. В решті Рішення Господарського суду Вінницької області від 17.11.2021 року у справі № 902/1023/19 (902/1243/20) залишено без змін.

Постановою Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 28.07.2022 року касаційні скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Компанія "КМТ" в особі ліквідатора арбітражного керуючого Сокотуна В.А., а також ОСОБА_1 задоволено частково. Постанову Північно-західного апеляційного господарського суду від 01.02.2022 року та Рішення Господарського суду Вінницької області від 17.11.2021 року у справі № 902/1023/19 (902/1243/20) скасовано, а справу передано на новий розгляд до Господарського суду Вінницької області.

17.08.2022 року до Господарського суду Вінницької області повернулась справа №902/1023/19 (902/1243/20) після її перегляду касаційним судом.

На підставі розпорядження керівника апарату суду від 17.08.2022 року здійснено повторний автоматизований розподіл справи № 902/1023/19 (902/1243/20), за результатами якого справу передано на розгляд судді Міліціанову Р.В.

Ухвалою суду від 22.08.2022 року справу № 902/1023/19 (902/1243/20) прийнято до провадження та вирішено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання на 13.09.2022 року.

12.09.2022 року до суду від представника відповідача надійшло доповнення до відзиву на позовну заяву (б/н від 12.09.2022 року).

13.09.2022 року від представника відповідача до суду надійшло клопотання (б/н від 12.09.2022 року) про призначення у справі № 902/1023/19 (902/1243/20) оціночно-будівельної експертизи. Проведення експертизи доручити Вінницькому відділенню Київського науково-дослідного інституту судових експертиз.

13.09.2022 року на електронну адресу суду від Арбітражного керуючого Сокотуна В.А. надійшло клопотання (вих. № 02-01/902/1023/19/222 від 09.09.2022 року) про призначення у справі № 902/1023/19 (902/1243/20) оціночно-будівельної експертизи. Проведення судової експертизи доручити Львівському науково-дослідному інституту судових експертиз.

Ухвалою суду від 13.09.2022 року зупинено провадження у справі № 902/1023/19 (902/1243/20), у зв`язку з призначенням судової будівельно-оціночної експертизи.

Проведення судової будівельно-оціночної експертизи доручено Державному науково-дослідному експертно-криміналістичному центру МВС України.

11.10.2022 року супровідним листом № 902/1023/19(902/1243/20)/1450/22 матеріали справи надіслано на адресу експертної установи.

12.12.2022 року на електронну адресу суду від Заступника директора Державного науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України Р. Аббасова надійшов лист № 19/24/4-30687-2022 від 18.11.2022 року. Додатком до листа додано клопотання судового експерта Державного науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України Цвєткової Л.П. № СУ-19-22//38907-ОБ від 15.11.2022 року щодо надання додаткових матеріалів необхідних для проведення експертизи, уточнення запитання 3.4 резолютивної ухвали та забезпечення натурного обстеження об`єкта дослідження.

Ухвалою суду від 19.12.2022 року задоволено клопотання судового експерта.

22.05.2023 року до суду від Заступника директора Державного науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України В. Криловського надійшов лист № 19/24/4-15796-2023 від 03.05.2023 року. Додатком до якого долучено висновок судової будівельно-оціночної експертизи № СЕ-19-22/38907-ОБ від 02.05.2023 року.

Ухвалою суду від 31.05.2023 року поновлено провадження у справі № 902/1023/19 (902/1243/20) та призначено підготовче судове засідання на 20.06.2023 року.

Ухвалою суду від 22.06.2023 року повідомлено учасників справи про дату наступного судового засідання.

08.08.2023 року на електронну адресу суду від представника позивача до суд надійшло клопотання (№ 17/6-/872-23 від 08.08.2023 року), в якому останній просить суд відкласти судове засідання на іншу дату, в зв`язку з зайнятістю уповноваженого представника в іншому судовому засіданні.

08.08.2023 року до суду від представника відповідача надійшло доповнення до відзиву на позовну заяву (№ 8/23 від 08.08.2023 року), в яких останній просить суд відмовити у задоволенні позову повністю.

Ухвалою суду від 10.08.2023 року повідомлено учасників справи про дату наступного судового засідання.

15.08.2023 року на електронну адресу суду від представника кредитора ОСОБА_1 надійшло клопотання (№ 17/6-898-23 від 15.08.2023 року) про повторне призначення у справі судової будівельно-оціночної експертизи.

16.08.2023 року на електронну адресу суду від представника кредитора ОСОБА_1 надійшла заява (№ 17/6-909-23 від 15.08.2023 року) про виклик у судове засідання судового експерта Державного науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України Чащина Юрія Геннадійовича для надання пояснень на висновок судової будівельно-оціночної експертизи № СЕ-19-22/38907-ОБ від 02.05.2023 року.

16.08.2023 року від Арбітражного керуючого Сокотуна В.А. надійшло клопотання (вх. № 01-34/7564/23 від 16.08.2023 року) про призначення у справі № 902/1023/19 (902/1243/20) повторної експертизи.

У судовому засіданні 16.08.2023 року постановлено протокольну ухвалу про залучення до участі у розгляді справи ОСОБА_1 в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача.

За результатами судового засідання судом здійснено виклик в судове засідання з метою роз`яснення висновку судового експерта Державного науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України Чащина Юрія Геннадійовича.

Ухвалою суду від 21.08.2023 року повідомлено у часників справи про дату наступного судового засідання.

Ухвалою суду від 28.08.2023 року доручено Північному апеляційному господарському суду (зал № 4), забезпечити проведення судового засідання у справі № 902/1023/19(902/1243/20), яке ухвалою Господарського суду Вінницької області від 21.08.2023 року призначено на 14.09.2023 року о 12:00 год., в режимі відеоконференції за участю судового експерта Чащина Юрія Геннадійовича.

14.09.2023 року до суду від Арбітражного керуючого ліквідатора ТОВ "Компанія "КМТ" Сокотуна В.А. надійшло клопотання № 02-01/902/1023/19/179 від 14.09.2023 року про відкладення судового засідання на іншу дату.

У судовому засіданні 14.09.2023 року постановлено ухвалу про відкладення підготовчого засідання на 26.09.2023 року.

Окрім того, судом викликано в наступне судове засідання з метою роз`яснення висновку судового експерта Державного науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України Чащина Юрія Геннадійовича.

Ухвалою суду від 19.09.2023 року повідомлено учасників справи про дату наступного судового засідання.

Ухвалою суду 21.09.2023 року забезпечено участь судового експерта Чащина Юрія Геннадійовича в судовому засіданні в режимі відеоконференції в приміщенні Київського апеляційного суду (зал № 1).

26.09.2023 року на електронну адресу суду від представника третьої особи надійшло клопотання № 17/6-1050-23 від 26.09.2023 року про відкладення судового засідання на іншу дату в зв`язку з зайнятістю уповноваженого представника в іншому судовому засіданні.

04.10.2023 року на електронну адресу суду від представника третьої особи надійшли додаткові письмові пояснення до клопотання про призначення повторної експертизи № 17/6-1071-23 від 02.10.2023 року.

У судовому засіданні 04.10.2023 року прийняли участь арбітражний керуючий, представники відповідача та третьої особи на стороні позивача ОСОБА_1. Представники позивача та третьої особи стороні відповідача приватного нотаріуса Вінницького міського нотаріального округу Суханової Т.О. правом участі не скористалися.

Розглянувши клопотання представника третьої особи (вх. №01-34/7553/23 від 15.08.2023 року) та арбітражного керуючого (ліквідатора) Сокотуна В.А. (вх. №01-34/7564/23 від 16.08.2023 року) про призначення повторної судової будівельно-оціночної експертизи, суд зазначає наступне.

В обґрунтування поданих клопотань заявники зазначають про сумніви у достовірності експертного дослідження, проведеного Державним науково-дослідним експертно-криміналістичним центром.

Наданий висновок судового експерта Чащина Ю.Г. є необґрунтованим та викликає сумніви у його правильності, ґрунтується на припущеннях.

Висновок судової будівельно-оціночної експертизи № СЕ-19-22/3 8907-ОБ від 02.05.2023 року проведений із порушенням вимог Закону України "Про судову експертизу", статті 98 ГПК України та розділу VI Інструкції з організації проведення та оформлення експертних проваджень у підрозділах Експертної служби Міністерства внутрішніх справ України (т. 6 а.с. 164-171).

У запереченнях на клопотання про призначення повторної експертизи представник відповідача ТОВ "ВН-ЦЕНТР" просить суд відмовити у задоволенні клопотання представника третьої особи про призначення у праві повторної судової експертизи.

Стверджуючи, що висновок судової будівельно-оціночної експертизи № СЕ- 19-22/38907-ОБ від 02.05.2023 року проведений із порушенням вимог Закону України "Про судову експертизу", статті 98 ГПК України та розділу VI Інструкції з організації проведення та оформлення експертних проваджень у підрозділах Експертної служби Міністерства внутрішніх справ України представник кредитора не посилається та не конкретизує, які саме приписи та вимоги вказаних актів законодавства порушені експертом. Отже, в цій частині, клопотання є необґрунтованим.

Звертаючись до суду із відповідним клопотанням представник кредитора не вказує на суперечність висновку експерта з іншими матеріалами справи, не викладає суду та не обґрунтовує свої сумніви, обмежившись лише посиланням на те, що на його думку, висновок судової будівельно-оціночної експертизи ґрунтується на припущеннях.

У той же час, не викликає сумнівів суб`єктність судового експерта Чащина Юрія Геннадійовича, що в повній мірі відповідає вимогам статті 10 Закону від 25.02.1994 року, № 4038-ХІІ.

За змістом тексту, викладеному в Аналізі висновку експерта, він являється рецензією на висновок експерта за результатами проведення судової оціночно-будівельної експертизи № СЕ-19-22/38907-ОБ від 02.05.2023 року, наданого Державним науково-дослідним експертно-криміналістичним центром МВС України Чащиним Ю.Г., однак Аналіз не відповідає нормативним вимогам до рецензії на висновок судового експерта (т. 6 а.с. 234-237).

У додаткових письмових поясненнях поданих до суду представник третьої особи на стороні позивача ОСОБА_1 підтримує заявлене клопотання та просить суд призначити у справі № 902/1023/19(902/1243/20) повторну судову будівельно-оціночну експертизу (вх. №01-34/9377/23 від 04.10.2023 року).

Розглянувши матеріали справи, оцінивши доводи та заперечення сторін, судом встановлено наступне.

Ухвалою суду від 13.09.2022 року зупинено провадження у справі № 902/1023/19 (902/1243/20), у зв`язку з призначенням судової будівельно-оціночної експертизи.

На розгляд судової будівельно-оціночної експертизи поставлено наступні питання:

3.1 Яка ринкова вартість нерухомого майна, що належало ТОВ "Компанія "КМТ" (), станом на дату укладення договору купівлі-продажу (станом на 26.08.2016 року), а саме:

- будівлі (об`єкт нежитлової нерухомості), загальною площею 1463,9 кв.м (в цілому складається з: приміщень: літ. "А" - адмінбудинок з прибудовою - підвал - пр.№1- №4 площею 88,5кв.м.; І поверх - пр.№101-№126 площею 462,9кв.м.; II поверх - пр. №201- №225 площею 479,3кв.м.; мансарда - пр. №301-323 площею 433,2кв.м. Всього по літ. "А" загальна площа 1463.9кв.м.), що знаходиться за адресою: Вінницька область, м. Вінниця, вул. Магістратська, 60;

- земельної ділянки, кадастровий номер № :02:029:0014, загальною площею 04470 га, цільове призначення: для будівництва та обслуговування будівель торгівлі, що знаходиться за адресою: Вінницька область, м. Вінниця, вул. Магістратська, 60.

3.2 Яка ринкова вартість об`єкта нерухомого майна: нежитлової будівлі площею 1463,9 кв.м. за адресою: Вінницька область, місто Вінниця, вулиця Магістратська, будинок 60, станом на 01.06.2016 року?

3.3 Яка ринкова вартість об`єкта нерухомого майна: земельної ділянки (кадастровий номер :02:029:0014) площею 0,447 га, з цільовим призначенням - для будівництва та обслуговування будівель торгівлі, за адресою: Вінницька область, місто Вінниця, вулиця Магістратська, будинок 60, станом на 01.06.2016 року?

22.05.2023 року до суду від Заступника директора Державного науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України В. Криловського надійшов лист № 19/24/4-15796-2023 від 03.05.2023 року. Додатком до якого долучено висновок судової будівельно-оціночної експертизи № СЕ-19-22/38907-ОБ від 02.05.2023 року (т. 6 а.с. 41-107).

Згідно висновку експерта, з урахуванням припущень та застережень, наведених у дослідницькій частині висновку, ринкова вартість нерухомого майна, що належало ТОВ "Компанія "КМТ" () та знаходиться за адресою: Вінницька область, м. Вінниця, вул. Магістратська, 60, станом на дату укладення договору купівлі-продажу (станом на 26.08.2016 року) складала не менше 10 600 000,00 грн, з урахуванням податку на додану вартість.

З причин, наведених у дослідницькій частині висновку експерта, не вбачається за можливе визначити вартість окремих складових зазначеного нерухомого майна, а саме:

- будівлі (об`єкт нежитлової нерухомості), загальною площею 1463,9 кв.м (в цілому складається з: приміщень: літ. "А" - адмінбудинок з прибудовою - підвал - пр.№1- №4 площею 88,5кв.м.; І поверх - пр.№101-№126 площею 462,9кв.м.; II поверх - пр. №201- №225 площею 479,3кв.м.; мансарда - пр. №301-323 площею 433,2кв.м. Всього по літ. "А" загальна площа 1 463,9кв.м.), що знаходиться за адресою: Вінницька область, м. Вінниця, вул. Магістратська, 60;

- земельної ділянки, кадастровий номер № :02:029:0014, загальною площею 04470 га, цільове призначення: для будівництва та обслуговування будівель торгівлі, що знаходиться за адресою: Вінницька область, м. Вінниця, вул. Магістратська, 60.

З урахуванням припущень та застережень, наведених у дослідницькій частині висновку експерта, ринкова вартість зазначеної будівлі станом на 01.06.2016 року складала не менше 10 600 000,00 грн, з урахуванням податку на додану вартість.

Значення вартості включає вартість земельної ділянки з кадастровим номером №:02:029:0014, загальною площею 04470 га.

З причин, наведених у дослідницькій частині висновку експерта, ринкову вартість нерухомого майна: земельної ділянки, кадастровий номер № :02:029:0014, загальною площею 04470 га, цільове призначення: для будівництва та обслуговування будівель торгівлі, що знаходиться за адресою: Вінницька область, м. Вінниця, вул. Магістратська, 60, станом 01.06.2016 року, визначити не вбачається за можливе.

Основні заперечення щодо обґрунтованості та достовірності висновку у клопотаннях про призначення повторної експертизи зведені до того, що висновок ґрунтується на припущеннях, експертом протиправно зібрано матеріали для складення висновку, а саме враховано пояснення ОСОБА_4 , який не є орендарем приміщень.

Також, експертом протиправно взято за основу Лист ТОВ "ВН-Центр" від 09.01.2023 року, який відсутній у матеріалах справи та надавався безпосередньо експерту.

Експерт вийшов за межі повноважень, так як на дослідження не ставилося питання про ринкову вартість нероздільного об`єкту нерухомого майна, який складається із земельної ділянки та її поліпшень-будівлі.

З метою обґрунтування підстав для призначення повторної експертизи представником третьої особи надано Аналіз висновку експерта за результатами проведення судової оціночно-будівельної експертизи № СЕ-19-22/38907-ОБ від 02.05.2023 року, складений ТОВ "ЕКСПЕРТНО-ДОСЛІДНА СЛУЖБА УКРАЇНИ" (т. 6 а.с. 166, 167).

Оцінюючи правові підстави призначення повторної судової експертизи, судом враховано наступне.

Згідно приписів частини 1 статті 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Відповідно до ст. 79 ГПК України наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Статтею 86 ГПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Однак, на даній стадії процесу не здійснюється розгляд справи по суті.

Висновок експерта є одним із доказів по справі, тому сукупна оцінка усіх доказів, зокрема еспертного висновку, здійснюватиметься судом при розгляді справи по суті.

Предметом дослідження у підготовчому судовому засідання є перевірка судом процедури збирання доказів та їх належного оформлення, співвідношення змісту засобів доказування з предметом та підставами заявленого позову.

Згідно змісту частини 1 статті 98 ГПК України, висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством.

Відповідно до ч. 1 ст. 99 ГПК України, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) жодною стороною не наданий висновок експерта з цих самих питань або висновки експертів, надані сторонами, викликають обґрунтовані сумніви щодо їх правильності, або за клопотанням учасника справи, мотивованим неможливістю надати експертний висновок у строки, встановлені для подання доказів, з причин, визнаних судом поважними, зокрема через неможливість отримання необхідних для проведення експертизи матеріалів.

Експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Питання про призначення судової експертизи повинно вирішуватися лише після ґрунтовного вивчення обставин справи і доводів сторін щодо необхідності такого призначення.

На підставі ст. 107 ГПК України, якщо висновок експерта є неповним або неясним, за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи суд може призначити додаткову експертизу, яка доручається тому самому або іншому експерту (експертам).

За наявності сумнівів у правильності висновку експерта (необґрунтованість, суперечність з іншими матеріалами справи тощо) за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи суд може призначити повторну експертизу, доручивши її проведення іншим експертам.

Заявники повністю заперечують правильність висновку експерта.

При цьому, заперечення стосуються, зокрема, протиправної заміни виконавця судової експертизи.

Водночас, з дотриманням вимог ст. 38 ГПК України, судовому експерту Державного науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України Чащину Ю.Г. не заявлено відвід, а також не надано доказів на підтвердження відсутності компетенції щодо складення експертного висновку.

Формування складу експертів віднесено до виключної компетенції керівника експертної установи, що визначено в ухвалі господарського суду про призначення експертизи.

Тому, відповідні посилання арбітражного керуючого та представника третьої особи не підтверджено достатніми доказами.

Відносно оцінки доводів, що висновок експерта ґрунтується на припущеннях та є необґрунтованим, суд зауважує наступне.

Правові засади здійснення оцінки майна, майнових прав та професійної оціночної діяльності в Україні, її державного та громадського регулювання, забезпечення створення системи незалежної оцінки майна з метою захисту законних інтересів держави та інших суб`єктів правовідносин у питаннях оцінки майна, майнових прав та використання її результатів визначені у Законі України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

Згідно із частиною шостою статті 9 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» положення (національні стандарти) оцінки майна є обов`язковими до виконання суб`єктами оціночної діяльності під час проведення ними оцінки майна всіх форм власності та в будь-яких випадках її проведення.

Національний стандарт № 1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 10 вересня 2003 року № 1440 Національний стандарт № 1, є обов`язковим для застосування під час проведення оцінки майна та майнових прав суб`єктами оціночної діяльності, а також особами, які відповідно до законодавства здійснюють рецензування звітів про оцінку майна. Поняття, що вживаються у цьому стандарті, використовуються в інших національних стандартах.

Національний стандарт № 2 «Оцінка нерухомого майна», затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 28 жовтня 2004 року № 1442 (Національний стандарт № 2), також є обов`язковим для застосування під час проведення оцінки нерухомого майна (нерухомості) суб`єктами оціночної діяльності, а також особами, які відповідно до законодавства здійснюють рецензування звітів про оцінку майна та проводять державну експертизу звітів з експертної грошової оцінки земельних ділянок державної та комунальної власності у разі їх продажу.

Отже, оцінка нерухомого майна має здійснюватись відповідно до Національного стандарту № 2 з урахуванням вимог Національного стандарту № 1, яким визначено загальні засади процедури оцінювання.

До схожих за змістом висновків дійшов Верховний Суд у Постановах від 19 грудня 2019 року у справі № 211/2171/15, від 01 жовтня 2020 року у справі № 2-2394/10, від 15 жовтня 2020 року у справі № 917/628/17, від 07 квітня 2021 року у справі № 753/3055/18

З урахуванням наданих експертом Чащиним Ю.Г. роз`яснень у судових засіданнях, встановлено застосування при визначенні ринкової вартості нерухомого майна методу прямої капіталізації доходу.

Визначення вартості об`єктів дослідження шляхом її формулювання з урахуванням припущень та застережень, наведених у дослідницькій частині висновку експерта, станом на 01.06.2016 року на рівні не менше 10 600 000,00 грн, обґрунтовано значною давністю періоду дослідження та неможливістю відшукати подібні об`єкти оцінки за площею нерухомості, земельної ділянки та місцем їх розташування.

Згідно п. 38 Національного стандарту №1, для проведення оцінки майна застосовуються такі основні методичні підходи: витратний (майновий - для оцінки об`єктів у формі цілісного майнового комплексу та у формі фінансових інтересів); дохідний; порівняльний.

Дохідний підхід базується на врахуванні принципів найбільш ефективного використання та очікування, відповідно до яких вартість об`єкта оцінки визначається як поточна вартість очікуваних доходів від найбільш ефективного використання об`єкта оцінки, включаючи дохід від його можливого перепродажу.

Основними методами дохідного підходу є пряма капіталізація доходу та непряма капіталізація доходу (дисконтування грошового потоку).

Інформаційними джерелами для застосування дохідного підходу є відомості про фактичні та (або) очікувані доходи та витрати об`єкта оцінки або подібного майна.

Оцінювач прогнозує та обґрунтовує обсяги доходів та витрат від сучасного використання об`єкта оцінки, якщо воно є найбільш ефективним, або від можливого найбільш ефективного використання, якщо воно відрізняється від існуючого використання.

Метод прямої капіталізації доходу застосовується у разі, коли прогнозується постійний за величиною та рівний у проміжках періоду прогнозування чистий операційний дохід, отримання якого не обмежується у часі (п. п. 42-46 Національного стандарту №1).

Суд констатує, що у поданих третьою особою та арбітражним керуючим клопотаннях відсутні посилання та належні докази, на основі яких можливо було б встановити наявність подібних до продажу у 2016 році об`єктів оцінки, можливість порівняння ринкових цін, а також не обґрунтовано можливості застосування інших методичних підходів оцінки (витратного, порівняльного).

Отже, заявниками не спростовано обґрунтованість оспорюваного експертного висновку в аспекті застосованих методичних підходів для визначення ринкової вартості об`єктів нерухомого майна.

З аналізу положень Національного стандарту №1 та сутності дохідного методичного підходу ринкової оцінки, а також методу прямої капіталізації доходу, як його різновиду, суд доходить висновку, що використання прогнозованих цін та визначення ймовірної ринкової вартості об`єктів оцінки є основою відповідних методів.

Таким чином, у межах обраних експертом методів (вибір яких яких належним чином обґрунтовано у висновку) допустимо використовувати обґрунтування застережень і припущень щодо використання результатів оцінки (п. п. 56, 57, 60 Національного стандарту №1).

Істотне значення має наявність у висновку обґрунтувань відповідних застережень, а також долучення інформаційних джерел, які роз`яснюють і підтверджують припущення та розрахунки (п. 56 Національного стандарту №1).

У висновку № СЕ-19-22/38907-ОБ від 02.05.2023 року експертом наведено детальне мотивування передумов для застосування методу прямої капіталізації доходу, обґрунтовано врахування орендних платежів, здійснено посилання на надані сторонами інформаційні матеріали, що підтверджує відповідність висновку положенням Національного стандарту №1.

Наведене також узгоджується з нормами Національного стандарту №2, зокрема у разі застосування дохідного підходу валовий дохід, що очікується отримати від найбільш ефективного використання об`єкта оцінки, може розраховуватися виходячи з припущення про надання об`єкта оцінки в оренду або інформації про інше використання подібного нерухомого майна.

Припущення прогнозування валового доходу здійснюється з урахуванням необхідної інформації щодо ринку подібного нерухомого майна (п. 12).

Підсумовуючи суд доходить висновку, що наявність обґрунтованих припущень при оцінці вартості майна з використанням дохідного методу, як наслідок надання висновку у не категоричній формі, узгоджується з національними стандартами оцінки та є нормативно врегульованим.

Отже, суду не доведено, що висновок є необґрунтованим та містить такі сумніви його у правильності, котрі істотно впливають на достовірність здійснених досліджень і отриманих результатів, існування яких є достатнім для призначення повторної експертизи у розумінні ч. 2 ст. 107 ГПК України.

З приводу заперечень представника третьої особи та арбітражного керуючого відносно самостійного збирання експертом матеріалів для оцінки, суд виходив з наступного.

Згідно з положеннями пункту 50 Національного стандарту № 1 проведенню незалежної оцінки майна передує підготовчий етап, на якому здійснюється, зокрема, ознайомлення з об`єктом оцінки.

Відповідно до пункту 51 Національного стандарту № 1 незалежна оцінка майна проводиться у такій послідовності: укладення договору на проведення оцінки, ознайомлення з об`єктом оцінки, збирання та оброблення вихідних даних та іншої інформації, необхідної для проведення оцінки; ідентифікація об`єкта оцінки та пов`язаних з ним прав, аналіз можливих обмежень та застережень, які можуть супроводжувати процедуру проведення оцінки та використання її результатів; вибір необхідних методичних підходів, методів та оціночних процедур, що найбільш повно відповідають меті оцінки та обраній базі, визначеним у договорі на проведення оцінки, та їх застосування; узгодження результатів оцінки, отриманих із застосуванням різних методичних підходів; складання звіту про оцінку майна та висновку про вартість об`єкта оцінки на дату оцінки; доопрацювання (актуалізація) звіту та висновку про вартість об`єкта оцінки на нову дату (у разі потреби).

Відповідно до пункту 52 Національного стандарту № 1, оцінювач самостійно здійснює пошук інформаційних джерел (за винятком документів, надання яких повинен забезпечити замовник оцінки згідно з договором), їх аналіз та виклад обґрунтованих висновків.

Оцінювач повинен проаналізувати всі інформаційні джерела, пов`язані з об`єктом оцінки, тенденції на ринку подібного майна, інформацію про угоди щодо подібного майна, які використовуються у разі застосування порівняльного підходу, та іншу істотну інформацію.

Зібрані оцінювачем вихідні дані та інша інформація повинні відображатися у звіті про оцінку майна з посиланням на джерело їх отримання та у додатках до нього із забезпеченням режиму конфіденційності згідно з умовами договору на проведення оцінки майна та з дотриманням вимог законодавства (пункт 54 Національного стандарту № 1).

Таким чином, експерт уповноважений отримувати необхідні інформаційні матеріали у процесі проведення оцінки, однак такі дії слід вчиняти з дотриманням вимог процесуального законодавства.

Відповідні обмеження регламентовано ст. 102 ГПК України.

Згідно ст. 102 ГПК України, матеріали, необхідні для проведення експертизи, експерту надає суд, якщо експертиза призначена судом, або учасник справи, якщо експертиза проводиться за його замовленням. При призначенні експертизи суд з урахуванням думки учасників справи визначає, які саме матеріали необхідні для проведення експертизи. Суд може також заслухати призначених судом експертів з цього питання. Копії матеріалів, що надаються експерту, можуть залишатися у матеріалах справи.

Експерт не має права з власної ініціативи збирати матеріали для проведення експертизи.

Дійсно, висновок судової будівельно-оціночної експертизи № СЕ- 19-22/38907-ОБ від 02.05.2023 року містить опис пояснень ОСОБА_4 , яким забезпечено доступ судового експерта до об`єктів нерухомого майна та можливість їх огляду (т. 6 а.с. 60-62), а також посилання на Лист ТОВ «ВН-Центр» від 09.01.2023 року (т. 1 а.с. 68).

За змістом пункту 56 Національного стандарту № 1 звіт про оцінку майна, що складається у повній формі, повинен містити: опис об`єкта оцінки, який дає змогу його ідентифікувати; письмову заяву оцінювача про якість використаних вихідних даних та іншої інформації, особистий огляд об`єкта оцінки (у разі неможливості особистого огляду - відповідні пояснення та обґрунтування застережень і припущень щодо використання результатів оцінки), дотримання національних стандартів оцінки майна та інших нормативно-правових актів з оцінки майна під час її проведення, інші заяви, що є важливими для підтвердження достовірності та об`єктивності оцінки майна і висновку про його вартість.

Згідно з частиною першою статті 11 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» замовники оцінки повинні забезпечити доступ суб`єкта оціночної діяльності до майна, що підлягає оцінці на законних підставах, отримання ним необхідної та достовірної інформації про зазначене майно для проведення його оцінки.

Отже, отримання необхідної та достовірної інформації про нерухоме майно у процесі проведення його огляду, нормативно передбачено.

Враховуючи пояснення судового експерта у засіданнях, суд погоджується з об`єктивною перешкодою проведення огляду станом на 2016 рік та з'ясування стану нерухомого майна станом на минулий період часу.

Відтак, дії судового експерта відповідали вимогам ст. 11 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» та п. 56 Національного стандарту № 1.

Крім того, відповідний Лист ТОВ «ВН-Центр» від 09.01.2023 року наявний у матеріалах господарської справи (т. 6 а.с. 10-13), направлявся судом до експертної установи разом з матеріалами та наданими доказами третьою особою і арбітражним керуючим (т. 6 а.с. 14-19, 27)

Отже, у даному випадку судом не встановлено самостійного збирання експертом матеріалів дослідження та дотриманням вимог ст. 102 ГПК України.

Щодо ступеню порушення стандартів оцінки в аспекті врахування усних пояснень представника Яворського В.І., судом досліджено фактичний зміст відповідних пояснень, які включено до описової частини висновку.

Відповідні пояснення повністю узгоджуються з текстом Листа ТОВ «ВН-Центр» від 09.01.2023 року стосовно способів використання приміщень, здачі їх в оренду, проведення ремонтних робіт орендарем, розміру витрат на утримання, сплату комунальних платежів (т. 6 а.с. 10-13).

Отже, за наявності відповідного листа у матеріалах справи, відсутні достатні підстави вважати, що відповідні усні пояснення істотно вплинули на зміст висновку експерта.

Суд також погоджується з доводами судового експерта відносно неможливості оцінки земельної ділянки та будівель як відокремлених об`єктів нерухомого майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 377 ЦК України, до особи, яка набула право власності на об`єкт нерухомого майна (житловий будинок (крім багатоквартирного), іншу будівлю або споруду), об`єкт незавершеного будівництва, право власності на який зареєстровано у визначеному законом порядку, або частку у праві спільної власності на такий об`єкт, одночасно переходить право власності (частка у праві спільної власності) або право користування земельною ділянкою, на якій розміщений такий об`єкт, без зміни її цільового призначення в обсязі та на умовах, встановлених для відчужувача (попереднього власника) такого об`єкта, у порядку та на умовах, визначених Земельним кодексом України.

Тобто, відчуження окремо земельної ділянки без одночасного переходу права власності на розміщене на ній нерухома майно є неможливим.

Відповідно п. 12 Національного стандарту №2, у разі застосування дохідного підходу валовий дохід, що очікується отримати від найбільш ефективного використання об`єкта оцінки, може розраховуватися виходячи з припущення про надання об`єкта оцінки в оренду або інформації про інше використання подібного нерухомого майна.

На підставі цього припущення прогнозування валового доходу здійснюється з урахуванням необхідної інформації щодо ринку подібного нерухомого майна.

Окрема передача в оренду земельної ділянки, на якій розміщене нерухоме майно, є неможливою, відтак достатньо обґрунтованим є використання відомостей про здачу в оренду саме нерухомого майна.

Застосування п. п. 22-30 Національного стандарту можливе до вільних від забудови земельних ділянок, залежно від наявності або відсутності поліпшень.

При цьому, земельне поліпшення - результати будь-яких заходів, що призводять до зміни якісних характеристик земельної ділянки та її вартості.

До земельних поліпшень належать матеріальні об`єкти, розташовані у межах земельної ділянки, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни призначення, а також результати господарської діяльності або проведення певного виду робіт (зміна рельєфу, поліпшення ґрунтів, розміщення посівів, багаторічних насаджень, інженерної інфраструктури тощо) (п. 2 Національного стандарту №2).

Враховуючи наведене вище, суд критично оцінює доводи учасників справи щодо не дотримання вимог експертом при визначенні способів оцінки земельної ділянки.

За змістом частини 2 статті 107 ГПК України можливість призначення повторної експертизи обумовлена наявністю сумнівів у правильності висновку експерта (необґрунтованість, суперечність з іншими матеріалами справи тощо).

Однак, наданий третьою особою Аналіз висновку експерта за результатами проведення судової оціночно-будівельної експертизи № СЕ-19-22/38907-ОБ від 02.05.2023 року, складений ТОВ "ЕКСПЕРТНО-ДОСЛІДНА СЛУЖБА УКРАЇНИ" не містить конкретного опису недоліків складеного висновку.

Посилання у даному Аналізі на порушення норм чинного законодавства не приймаються судом до уваги, оскільки надання юридичної оцінки висновку віднесено до компетенції суду.

Допомога та консультації спеціаліста не замінюють висновок експерта (ч. 2 ст. 71 ГПК України).

Крім того, обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (ч. 1 ст. 77 ГПК України).

Неякісна (недостовірна) оцінка - оцінка, проведена з порушенням принципів, методичних підходів, методів, оціночних процедур та (або) на основі необґрунтованих припущень, що доводиться шляхом рецензування (п. 3 Національного стандарту №1).

Отже, єдиним належним доказом недостовірності висновку експерта є рецензія, яку відносно складеного у межах даної справи експертного висновку не проведено.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотань представника третьої особи Пономарчука В. адвоката Король І.О. (вх. №01-34/7553/23 від 15.08.2023 року) та арбітражного керуючого (ліквідатора) Сокотуна В.А. (вх. №01-34/7564/23 від 16.08.2023 року) про призначення повторної судової будівельно-оціночної експертизи у справі № 902/1023/19 (902/1243/20).

Керуючись ст. ст. 2, 4, 73-80, 102, 107, 233, 238-241, 253-257 ГПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

1. Відмовити у задоволенні клопотання представника третьої особи Пономарчука В. адвоката Король І.О. (вх. №01-34/7553/23 від 15.08.2023 року) про призначення повторної судової будівельно-оціночної експертизи у справі №902/1023/19 (902/1243/20).

2. Відмовити у задоволенні клопотання арбітражного керуючого (ліквідатора) Сокотуна В.А. (вх. №01-34/7564/23 від 16.08.2023 року) про призначення повторної судової будівельно-оціночної експертизи у справі № 902/1023/19 (902/1243/20).

3. Примірник ухвали надіслати сторонам рекомендованим листом з повідомленням про вручення поштового відправлення, засобами електронного зв`язку за наступними адресами: ; ІНФОРМАЦІЯ_2; ІНФОРМАЦІЯ_3; ІНФОРМАЦІЯ_4; ; ІНФОРМАЦІЯ_6, ІНФОРМАЦІЯ_5. представнику ОСОБА_1 - адвокату Король І.О. - ІНФОРМАЦІЯ_1 , арбітражному керуючому Сокотуну В.А. - ІНФОРМАЦІЯ_6.

Ухвала набирає законної сили в момент її проголошення - 04.10.2023 року,

Ухвала окремо від судового рішення оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу може бути включено до апеляційної скарги на рішення суду.

Повний текст ухвали складено 09.10.2023 року.

Суддя Міліціанов Р.В.

віддрук прим.:

1 - до справи;

2 - ТОВ "Компанія "КМТ" (вул. Дальня, буд. 1, кв. 3, смт. Вороновиця, Вінницька область, 23252)

3 - ТОВ "ВН-Центр" (вул. Магістратська, буд. 60, м. Вінниця, 21004)

4 - Приватному нотаріусу Вінницького міського нотаріального округу Сухановій Т.О. (вул. Архітектора Артинова, буд. 22, м. Вінниця, 21050)

5 - Арбітражному керуючому - Сокотуну В.А. (вул. Драгоманова, буд. 27, офіс 10, м. Рівне, 33028)

6 - третій особі Пономарчуку В. ( вул. Саксаганського , 13, офіс. 18, м. Київ, 01033)

7 - Уповноваженій особі учасників боржника Гаврилюку Петру Володимировичу ( АДРЕСА_1 )