УХВАЛА

м. Київ

02.10.2023Справа № 910/13194/23

Господарський суд міста Києва у складі судді Баранова Д.О., розглянувши клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "Аптека низьких цін К" про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Фармако" (08132, обл. Київська, р-н Києво-Святошинський, м. Вишневе, вул. Балукова, буд. 21; ідентифікаційний код 20037376)

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Аптека низьких цін К" (03142, м. Київ, вул. Поповича Мирослава, буд. 13; ідентифікаційний код 37922217)

про стягнення 15 471, 35 грн,

ВСТАНОВИВ:

До Господарського суду міста Києва звернулося Товариство з обмеженою відповідальністю "Фармако" з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Аптека низьких цін К" про стягнення заборгованості в сумі 15 471, 35 грн.

В обґрунтування позовних вимог позивач вказує, що на виконання зобов`язань за договором поставки № ПК/433 від 01.10.2014, ним було здійснено відповідача поставку товару на загальну суму 1 007 355, 59 грн. Станом на 31.03.2023 дебіторська заборгованість відповідача перед позивачем становила 79 081, 92 грн. Відповідачем у період з 01.04.2023 по 06.06.2023 було здійснено лише часткову оплату за отриманий товар в сумі 1 070 966, 16 грн., у зв`язку з чим, в останнього й утворилась заборгованість.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 24.08.2023 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі, яку вирішено розглядати за правилами спрощеного позовного провадження.

29.09.2023 до Господарського суду міста Києва надійшло клопотання відповідача про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін. В якості підстав з якими відповідач вбачає необхідність розгляду справи в судовому засіданні є те, що дана справа моє велике значення для Товариства з обмеженою відповідальністю "Аптека низьких цін К", а також на переконання відповідача характер спірних відносин та предмет доказування вимагає проведення засідання для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 42 Господарського процесуального кодексу України учасники справи мають право подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

Згідно ч. 1 ст. 247 Господарського процесуального кодексу України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи.

Відповідно до ч. 3 ст. 12 Господарського процесуального кодексу України спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Частиною 5 ст. 12 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що для цілей цього Кодексу малозначними справами є: 1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Приписами ч. 1, 2 ст. 252 Господарського процесуального кодексу України визначено, що розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі. Розгляд справи по суті в порядку спрощеного провадження починається з відкриття першого судового засідання або через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі, якщо судове засідання не проводиться.

Перше судове засідання у справі проводиться не пізніше тридцяти днів з дня відкриття провадження у справі. За клопотанням сторони суд може відкласти розгляд справи з метою надання додаткового часу для подання відповіді на відзив та (або) заперечення, якщо вони не подані до першого судового засідання з поважних причин (ч. 4 ст. 252 Господарського процесуального кодексу України).

Частиною 6 ст. 252 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін за одночасного існування таких умов: предметом позову є стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Отже, з огляду на викладені норми процесуального законодавства, враховуючи, що предметом позову є стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб та заважаючи на характер спірних правовідносин, а також те, що відповідачем не наведено будь яких обґрунтованих аргументів в чому полягає неможливість встановлення тих чи інших обставин, що входять до предмету доказування без проведення судового засідання, то за таких підстав, суд дійшов висновку відмовити відповідачу у задоволенні клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін, у зв`язку з його безпідставністю та необґрунтованістю.

Керуючись ст. 12, 234, 247 та 252 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання відповідача про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін - відмовити.

Ухвала набрала законної сили 02.10.2023 та оскарженню не підлягає.

Суддя Дмитро БАРАНОВ