ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
УХВАЛА

про повернення позовної заяви

"09" жовтня 2023 р.м. Одеса № 916/3635/23

Господарський суд Одеської області у складі судді Сулімовської М.Б., розглянувши матеріали заяви

за позовом: Департаменту комунальної власності Одеської міської ради (, 65039, м. Одеса, вул. Артилерійська, 1)

до відповідача: Приватного підприємства "ІНТЕР-УНІОН" (, 57460, Миколаївська обл., Березанський р-н, с. Рибаківка, вул. Прикордонна, буд. 1-Г)

про стягнення 118906,54 грн.

в с т а н о в и в:

Позивач Департамент комунальної власності Одеської міської ради звернувся до Господарського суду Одеської області із позовом до відповідача Приватного підприємства "ІНТЕР-УНІОН" про стягнення 118906,54 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані порушенням відповідачем строків повернення орендованого майна.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 28.08.2023 позовну заяву залишено без руху, встановлено позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви.

Ухвала суду від 28.08.2023 про залишення позовної заяви без руху була направлена позивачу на його електронну адресу, зазначену у позовній заяві, а саме: та доставлена до електронної скриньки позивача 30.08.2023.

Так, згідно з ч.ч.4 та 5 ст.6 ГПК України, Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції. Суд направляє судові рішення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу на їхні офіційні електронні адреси, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Відповідно до пп. 5.8. п.5 Розділу І Положення "Про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи", затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя від 17.08.2021 №1845/0/15-21, офіційна електронна адреса - сервіс Електронного кабінету ЄСІТС, адреса електронної пошти, вказана користувачем в Електронному кабінеті ЄСІТС, або адреса електронної пошти, вказана в одному з державних реєстрів. Адреса електронної пошти, що використовується при реєстрації Електронного кабінету, не може бути зареєстрована на доменних іменах, використання яких заборонено законодавством України.

Згідно з п.17 Розділу ІІІ Положення "Про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи", затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя від 17.08.2021 №1845/0/15-21, особам, які зареєстрували Електронний кабінет, суд надсилає документи у справах, в яких такі особи беруть участь, в електронній формі шляхом їх надсилання до Електронного кабінету таких осіб або в інший спосіб, передбачений процесуальним законодавством, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

За умовами п. 24 та 37 Розділу ІІІ Положення, до початку функціонування всіх підсистем (модулів) ЄСІТС підсистема "Електронний суд" (Електронний суд) - підсистема ЄСІТС, що забезпечує можливість користувачам у передбачених законодавством випадках відповідно до наявних технічних можливостей підсистеми ЄСІТС реалізованого функціоналу створювати та надсилати в електронному вигляді процесуальні чи інші документи до суду, інших органів та установ у системі правосуддя, а також отримувати інформацію про стан і результати розгляду таких документів чи інші документи. Підсистема "Електронний суд" забезпечує можливість автоматичного надсилання матеріалів справ в електронному вигляді до Електронних кабінетів учасників справи та їхніх повірених. До Електронних кабінетів користувачів надсилаються у передбачених законодавством випадках документи у справах, які внесені до автоматизованої системи діловодства судів (далі - АСДС) та до автоматизованих систем діловодства, що функціонують в інших органах та установах у системі правосуддя. Документи у справах надсилаються до Електронних кабінетів користувачів у випадку, коли вони внесені до відповідних автоматизованих систем у вигляді електронного документа, підписаного кваліфікованим підписом підписувача (підписувачів), чи у вигляді електронної копії паперового документа, засвідченої кваліфікованим електронним підписом відповідального працівника суду, іншого органу чи установи правосуддя (далі - автоматизована система діловодства).

Відповідно до ч.6 ст.242 ГПК України, днем вручення судового рішення є: 2) день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи.

Крім того, у постанові від 20 січня 2023 року у справі №465/6147/18 Верховний Суд зазначив, що якщо учасник надав суду електронну адресу (хоча міг цього і не робити), зазначивши її у заяві (скарзі), то слід припустити, що учасник бажає, принаймні не заперечує, щоб ці засоби комунікації використовувалися судом. Це, в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них. З огляду на це, суд, який комунікує з учасником справи за допомогою повідомлених ним засобів комунікації, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з "презумпції обізнаності": особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення.

Крім цього суд враховує, що в умовах воєнного стану надсилання судових рішень на електронну пошту, яка зазначена учасником процесу в поданих ним документах як власна електронна адреса, є доцільним і спрямованим на досягнення мети, яка полягає у повідомленні учасника процесу про ухвалене судове рішення.

У цих висновках суд звертається до правової позицій Верховного Суду, викладених в постанові від 20.04.2023 у справі № 920/367/17 та від 28.04.2023 у справі №904/272/22.

29.09.2023 до суду від Департаменту комунальної власності Одеської міської ради надійшла заява про усунення недоліків.

Водночас, ухвала суду про залишення позовної заяви без руху від 28.08.2023 була доставлена позивачу до електронної скриньки 30.08.2023, що підтверджується випискою з електронної пошти.

Отже, строк для подання до суду заяви про усунення недоліків позовної заяви з урахуванням дати вручення ухвали про відкриття провадження становить 11.09.2023.

29.09.2023 відповідач звернувся до суду з клопотанням про поновлення строку для подання заяви про усунення недоліків позовної заяви.

В обґрунтування підстав подання до суду вище вказаного клопотання позивач зазначає, що у зв`язку з перебуванням уповноважених осіб позивача у відпустці та на лікарняному, останнім було пропущено строк для подання заяви про усунення недоліків.

На підтвердження вказаної обставини позивач додає до заяви:

- довідку від 22.08.2023 №01-13/1841, з якої вбачається, що відповідно до розпорядження Одеського міського голови від 29.12.2022 №596 "Про штатну чисельність апарату Одеської міської ради та її виконавчих органів на 2023 рік" та штатного розпису Департаменту комунальної власності Одеської міської ради на 2023 рік штатна чисельність відділу судової роботи юридичного управління складає 3 штатних одиниці (начальник відділу-1, головний спеціаліст-2);

- наказ від 31.07.2023 №54-К, з якого вбачається, що головному спеціалісту відділу судової роботи юридичного управління Вакаренко І.В. надано відпустку без збереження заробітної плати тривалістю 21 календарний день з 12.08.2023 по 01.09.2023;

- наказ від 18.08.2023 №40-О, з якого вбачається, що начальнику відділу судової роботи юридичного управління Курлович О.О. надано щорічну відпустку тривалістю 17 календарних днів з 30.08.2023 по 15.09.2023;

- витяг щодо лікарняних листів працівника позивача Доброва Р.М. з яких вбачається, що останній перебував на лікарняному з 14.08.2023 по 23.08.2023, з 24.08.2023 по 25.08.2023, з 26.08.2023 по 04.09.2023.

Відповідно до ст.113 ГПК України, строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом.

За умовами ч. 1 та 2 ст. 174 ГПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Згідно ч.1 ст.118 ГПК України, право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку.

За приписами ст.119 ГПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду. Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи. Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подані заява, скарга, документи тощо), стосовно якої пропущено строк. Пропуск строку, встановленого законом або судом учаснику справи для подання доказів, інших матеріалів чи вчинення певних дій, не звільняє такого учасника від обов`язку вчинити відповідну процесуальну дію. Про поновлення або продовження процесуального строку суд постановляє ухвалу. Про відмову у поновленні або продовженні процесуального строку суд постановляє ухвалу, яка не пізніше наступного дня з дня її постановлення надсилається особі, яка звернулася із відповідною заявою. Ухвалу про відмову у поновленні або продовженні процесуального строку може бути оскаржено у порядку, встановленому цим Кодексом.

Так, строк для подання до суду заяви про усунення недоліків позовної заяви з урахуванням дати вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху становить 11.09.2023, при цьому з доданих позивачем доказів вбачається, що головний спеціаліст відділу судової роботи юридичного управління Вакаренко І.В. перебувала у відпустці по 01.09.2023, а працівник позивача Добров Р.М. перебував на лікарняному по 04.09.2023. Тобто, посилання позивача на відсутність уповноважених осіб позивача на роботі у період, встановлений судом для усунення недоліків позовної заяви, не відповідає дійсності.

При цьому, суд додатково наголошує, що в матеріалах справи відсутні докази щодо неможливості усунення позивачем недоліків позовної заяви з інших підстав.

Отже, у заявленому клопотанні відповідач не обґрунтував причин та не надав доказів, які перешкоджали йому подати заяву про усунення недоліків у встановлений в ухвалі суду від 28.08.2023 строк, а викладені заявником підстави для поновлення строку не підтверджують поважність причин її неподання у встановлений строк, оскільки несвоєчасне подання заяви зумовлене, з огляду на доводи, наведені заявником, не об`єктивними обставинами, а обставинами суб`єктивного характеру.

За таких обставин, суд доходить висновку про наявність підстав для відмови в задоволені клопотання позивача Департаменту комунальної власності Одеської міської ради про продовження строку на подання до суду заяви про усунення недоліків позовної заяви.

Додатково суд наголошує, що дослідивши заяву про усунення недоліків, суд встановив, що недоліки позовної заяви позивачем усунуто не в повному обсязі, з огляду на наступне.

Так суд в ухвалі від 28.08.2023 зазначив позивачу, що останній посилається на те, що у Господарському суді Одеської області перебувала справа №916/2717/22 за позовом Департаменту комунальної власності Одеської міської ради до Приватного підприємства "ІНТЕР-УНІОН" про виселення та стягнення. Рішенням Господарського суду Одеської області від 27.03.2023 позовні вимоги Департаменту комунальної власності Одеської міської ради задоволено в повному обсязі, при цьому вказане рішення в матеріалах позовної заяви відсутнє.

Суд звернув увагу позивача, що для усунення означеного недоліку позивачу слід надати належним чином засвідчену копію рішення Господарського суду Одеської області від 27.03.2023 у справі №916/2717/22.

Водночас, додана до заяви про усунення недоліків копія рішення Господарського суду Одеської області від 27.03.2023 у справі №916/2717/22 не засвідчена належним чином.

За наведеного суд констатує, що позивачем в цій частині не виконано вимоги суду щодо усунення недоліків позовної заяви, а отже позивач своїм правом скористався на власний розсуд.

Відповідно до частини 4 статті 174 Господарського процесуального кодексу України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулась із позовною заявою.

При цьому суд звертає увагу на таке.

Закріплення на конституційному та галузевому рівнях права на звернення до суду за судовим захистом, з якого найчастіше і виводиться принцип доступності правосуддя, означає, що держава гарантує кожній особі можливість звернутися до суду за захистом своїх прав, а суд зобов`язаний відкрити провадження у справі та вчинити всі необхідні дії щодо надання такого захисту. Проте це не означає, що держава не може на рівні галузевого законодавства передбачити умови, додержання яких внаслідок специфічності діяльності щодо здійснення правосуддя є необхідним для реалізації вказаного права.

Підтвердженням наведеного вище висновку є припис частини 1 статті 4 Господарського процесуального кодексу України: право на звернення до господарського суду в установленому цим кодексом порядку гарантується. Таким чином, кожен вправі звернутися до господарського суду за захистом своїх прав, проте таке звернення повинно підпорядковуватися процесуальним правилам.

Потрібно наголосити і на тому, що доступ до правосуддя стосується не лише позивача, а й відповідача, до якого звернуті певні вимоги. Відповідачу також закон гарантує дотримання його прав, у тому числі щодо відсутності зловживань позивача чи щодо дотримання строків вирішення спору.

В ухвалі від 28.08.2023 суд детально вказав на виявлені недоліки позовної заяви та надав строк для їх усунення. Наведені в зазначеній ухвалі приписи процесуального закону є цілком чіткими та однозначними.

Попри те, що наведені правила можуть видаватися формальними, це не означає, що їх дотримання не є обов`язковим. Більше того, їх наявність зумовлена потребою в дотриманні певних завдань господарського судочинства, які спрямовані на ефективний, у розумні строки розгляд господарської справи.

Необхідно зауважити, що процесуальний закон визначає за обов`язок позивача надати відповідні підтвердження чи виконати конкретні процесуальні дії саме на стадії відкриття провадження у справі, а не на пізніших стадіях господарського процесу. Суд та інші учасники справи не повинні виконувати ці дії на стадіях, коли це не передбачено. Інший спосіб розуміння цих процесуальних приписів призводить до затягування господарського процесу та можливого порушення строків вирішення спору.

Суд наголошує, що доступ до правосуддя, в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та прецедентної практики Європейського суду з прав людини, не може бути абсолютним і підлягає державному регулюванню й обмеженню. Кожна держава встановлює правила судової процедури, зокрема й процесуальні заборони та обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. Доступ до правосуддя здійснюється шляхом точного, послідовного і неухильного дотримання процесуального алгоритму, що передбачений Господарським процесуальним кодексом України.

В даному випадку господарським судом було ретельно вивчено матеріали позовної заяви, та, з урахуванням приписів ст.174 ГПК України, надано можливість позивачу усунути недоліки позовної заяви, надати відповідні докази.

За наведених обставин, приймаючи до уваги, що визначений судом в ухвалі від 28.08.2023 максимально допустимий строк для усунення недоліків позовної заяви позивача сплив, позивач своїм правом скористався на власний розсуд, недоліки позовної заяви усунув частково, у зв`язку з чим позовну заяву Департаменту комунальної власності Одеської міської ради слід вважати неподаною і повернути позивачу.

Суд звертає увагу позивача, що згідно ч. 8 ст. 174 ГПК України, повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення недоліків.

Керуючись ч. 4 ст. 174, ст. 234 Господарського процесуального кодексу України, суд, -

у х в а л и в:

1. У задоволенні клопотання Департаменту комунальної власності Одеської міської ради про поновлення строку на подання заяви про усунення недоліків відмовити.

2. Позовну заяву Департаменту комунальної власності Одеської міської ради вважати неподаною та повернути позивачу.

Додаток позивачу: позовна заява з додатками на 40 арк.

Суддя М.Б. Сулімовська

Ухвала суду набрала законної сили 09.10.2023 та може бути оскаржена в порядку і строки, встановлені ст.ст. 255, 256 Господарського процесуального кодексу України.

У зв`язку із перебуванням головуючого у справі судді у щорічній основній відпустці в період з 02.10.2023 по 06.10.2023, ухвалу складено і підписано 09.10.2023.