ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

"25" вересня 2023 р. Справа № 911/2919/23

Суддя Шевчук Н.Г. розглянувши матеріали позовної заяви

Баришівської селищної ради Київської області, 07500, Київська область, селище міського типу Баришівка, вулиця Центральна, будинок 27

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Укрполімерконструкція", 07501, Київська область, селище міського типу Баришівка, вулиця Торф`яна, будинок 28

про стягнення 352 803,32 грн заборгованості за договором оренди землі від 20.03.2014

встановив:

Баришівська селищна рада Київської області звернулася до Господарського суду Київської області із позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Укрполімерконструкція" про стягнення 352 803,32 грн заборгованості за договором оренди землі від 20.03.2014.

Дослідивши матеріали позовної заяви та додані до неї документи, суд дійшов висновку про їх повернення позивачу з огляду на таке.

Юридичні особи та фізичні особи - підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням (частина друга статті 4 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідно до частини третьої статті 56 Господарського процесуального кодексу України юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, диспозитивність, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості є одними з основних засад судочинства, закріпленими у статті 124 Конституції України, статтях 2, 7, 13, 14 Господарського процесуального кодексу України.

Принцип диспозитивності передбачає, зокрема, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (частина перша статті 14 Господарського процесуального кодексу України).

При розгляді справи судом в порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом (частина перша 161 Господарського процесуального кодексу України).

Статтею 162 Господарського процесуального кодексу України передбачено обов`язкові вимоги до змісту та оформлення позовної заяви, зокрема визначено, що у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи (частини перша, друга цієї статті).

Таким чином, позовна заява має містити підпис позивача або його представника.

З урахуванням положень частини восьмої статті 6 Господарського процесуального кодексу України позовна заява може містити електронний цифровий підпис, прирівняний до власноручного підпису, відповідно до Закону України "Про електронні довірчі послуги".

За положеннями частин п`ятої-восьмої статті 42 Господарського процесуального кодексу України, документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Якщо цим Кодексом передбачено обов`язок учасника справи надсилати копії документів іншим учасникам справи, такі документи можуть направлятися вказаним особам з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в електронній формі, крім випадків, коли інший учасник не має офіційної електронної адреси.

Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним підписом учасника справи (його представника).

Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

Підпис - це графічне накреслення, що позначає виконавця підпису та наноситься ним з метою посвідчення. Як почерковий об`єкт, підпис має характерні риси, зокрема, це посвідчувальний знак обов`язково певної особи, виконується нею власноруч у вигляді графічного креслення, наноситься на документ з метою посвідчення різних фактів та подій.

Електронний цифровий підпис (або скорочено ЕЦП) за правовим статусом прирівняний до власноручного підпису або печатки. ЕЦП це дані в електронній формі, отримані за результатами криптографічного перетворення, які додаються до інших даних або документів і забезпечують їх цілісність та ідентифікацію автора.

Зазначені положення засвідчують обов`язковість та безумовність вимоги господарського процесуального закону стосовно підписання позовної заяви власноручним або електронним цифровим підписом позивача (його представника) або особи, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, як підтвердження справжньої волі позивача на настання відповідних правових наслідків станом на час звернення до суду із позовом, а відтак і дотримання принципу диспозитивності господарського судочинства.

Суд зауважує, що позовна заява Баришівської селищної ради надійшла до суду засобами поштового зв`язку, а не з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Отже, виходячи з того, що позовна заява Баришівської селищної ради Київської області подана до суду у паперовій формі, скріплення такої позовної заяви підписом позивача, його представника або іншої особи, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, має бути виконане власноручно у спосіб, визначений статтями частиною восьмою статті 42, частиною другою статті 162 Господарського процесуального кодексу України.

Однак, позовна заява не містить власноручного підпису представника заявника.

При цьому, з огляду на наведені норми процесуального закону, відмітка про проставлення СЕД АСКОД (КЕП) на позовній заяві, надісланій у паперовій формі засобами поштового зв`язку не може вважатись підписом на документі, а тому подана заява фактично є непідписаною.

Згідно із приписами пункту 1 частини п`ятої статті 174 Господарського процесуального кодексу України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи у разі, якщо заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

З огляду на вищевикладене, суд дійшов висновку, що позовна заява Баришівської селищної ради Київської області подана з порушенням вимог частини другої статті 162 Господарського процесуального кодексу України та підлягає поверненню.

Поряд з цим, суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до частини восьмої статті 174 Господарського процесуального кодексу України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення недоліків.

Керуючись статтями 42, 174, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

ухвалив:

Позовну заяву № 2003/03-14/16.08.23 від 16.08.2023 вважати неподаною і повернути Баришівській селищній раді Київської області разом з доданими до неї документами.

Ухвала господарського суду набирає законної сили в порядку статті 235 Господарського процесуального кодексу України і може бути оскаржене в порядку та строки, передбачені статтями 256-257 Господарського процесуального кодексу України.

Суддя Н.Г. Шевчук

Ухвалу підписано: 25.09.2023