ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КІРОВОГРАДСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

02 жовтня 2023 рокум. Кропивницький Справа № 912/1604/23

Суддя Господарського суду Кіровоградської області Закурін М.К., розглянувши матеріали позовної заяви

за позовом ОСОБА_1

до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Соборний 118»

про визнання недійсними рішень зборів та заборони на вчинення дій,

у с т а н о в и в:

01.09.2023 до суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 , як власника житлового приміщення (квартири), з вимогами, спрямованими до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Соборний 118», в якій вона просить:

- визнати недійсними всі рішення Загальних зборів ОСББ «Соборний 118», у тому числі рішення від 14.03.2021, від 29.08.2021 та від 21.05.2023;

- заборонити ОСББ «Соборний 118» здійснювати утримання, обслуговування, ремонт та управління будинком АДРЕСА_1 .

Ухвалою від 05.09.2023 суд залишив заяву без руху та вказав, що відповідними підставами є:

- незазначення конкретних рішень, які ОСОБА_1 уважає предметом спору у справі, та законність яких у подальшому підлягає судовому контролю, оскільки у прохальній частині позову вона вказала про визнання недійсними «всіх» рішень Загальних зборів ОСББ «Соборний 118», виокремивши лише частину із них рішеннями від 14.03.2021, від 29.08.2021 та від 21.05.2023;

- ненадання до позовної заяви доказів, на підставі яких ґрунтуються позовні вимоги, а саме ОСОБА_1 не надала копії оспорюваних рішень та копії судових рішень, якими вирішувалися існуючі між сторонами спори, які можуть бути преюдиційними для вирішення спору.

З метою усунення недоліків позовної заяви цією ж ухвалою суд зобов`язав ОСОБА_1 у двадцятиденний строк з дня отримання ухвали надати до суду уточнення до позовної заяви щодо визначення предмета спору та належним чином засвідчені копії усіх доказів (документів) в обґрунтування позовних вимог, посилання на які наявні у позовній заяві.

Як слідує з поштового повідомлення про вручення поштового відправлення № 960 ухвалу ОСОБА_1 отримала, але працівники поштового оператора не вказали у ньому дату отримання. Водночас 11.09.2023 вона надіслала суду заяву про усунення недоліків, а тому днем отримання суд уважає 11.09.2023. Відтак, останнім днем можливого виконання вимог суду слід уважати 01.10.2023.

У межах вказаного строку 13.09.2023 ОСОБА_1 подала заяву про усунення недоліків, в якій уточнила позовні вимоги та просить суд:

- визнати недійсними рішення Загальних зборів ОСББ «Соборний 118» від 14.03.2021, від 29.08.2021 та від 21.05.2023;

- заборонити ОСББ «Соборний 118» здійснювати утримання, обслуговування, ремонт та управління будинком АДРЕСА_1 .

Поряд з цим, до заяви ОСОБА_1 надала копії судових рішень, які на її думку є преюдиціними для вирішення спору, а також копії документів в підтвердження її звернення до ОСББ «Соборний 118» щодо отримання інформації про діяльність та встановлення тарифів. Водночас, у заяві ОСОБА_1 вказала, що у неї відсутня можливість надати копії оспорюваних рішень через їх відсутність та не оприлюднення безпосередньо ОСББ «Соборний 118»

Отже, суд констатує, що ОСОБА_1 частково усунула недоліки позовної заяви, які стосувалися незазначення конкретних рішень, які є предметом спору, а також надання копій документів та судових рішень, на підставі яких ґрунтуються позовні вимоги. Зокрема, не надала копій оспорюваних рішень, вказавши про їх відсутність.

Відповідна обставина ненадання копій оспорюваних рішень та незаявлення до суду клопотання про їх витребування у ОСББ «Соборний 118» безпосередньо судом вказує на невиконання ОСОБА_1 вимог суду про їх надання.

Так, спірні рішення Загальних зборів ОСББ «Соборний 118» від 14.03.2021, 29.08.2021 та 21.05.2023 являються предметом спору, а тому їх наявність у справі необхідна для безпосереднього аналізу на предмет законності (наявності факту прийняття на Загальних зборах рішень про встановлення тарифів з відображенням їх змісту, наявності інформації про осіб, які приймали участь у зборах, підписів осіб, які оформлювали рішення тощо). І, напроти, відсутність спірних рішень при розгляді справи унеможливлює відповідний аналіз та прийняття законного рішення у справі, оскільки умовно допускається взагалі їх неприйняття на Загальних зборах.

У зв`язку з наведеним спірні рішення згідно з положеннями статті 73 Господарського процесуального кодексу України є письмовими доказами; на їх підставі суд установлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують позовні вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відтак, оскільки спірні рішення є доказами у справі, вони в обов`язковому порядку повинні бути подані ОСОБА_1

Господарським процесуальним кодексом України урегульований порядок подання доказів, у тому числі у випадку, коли в учасника відсутня можливість їх подання.

Так, згідно зі статтею 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень (частина 1); докази подаються сторонами та іншими учасниками справи (частина 3); суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи (частина 4).

Відповідно до статті 80 ГПК України учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду (частина 1); позивач повинен подати докази разом з поданням позовної заяви (частина 2).

Водночас, згідно зі статтею 81 того ж Кодексу учасник справи у разі неможливості самостійно надати докази вправі подати клопотання про витребування доказів судом; таке клопотання повинно бути подане разом із позовною заявою (для позивача) (частина 1); у клопотанні повинні бути зазначені: конкретний доказ, який витребовується; обставини, що підтверджуються цим доказом; підстави, що доказ знаходиться у конкретної особи; заходи, які вжиті для отримання доказу самостійно; причини неможливості отримати доказ (частина 2). У свою чергу, за змістом частини 3 статті 81 ГПК України у разі задоволення клопотання суд своєю ухвалою витребовує відповідний доказ.

З наведеного слідує, що:

- докази до суду подаються позивачем разом з позовною заявою;

- суд не може самостійно збирати докази;

- проте суд має процесуальну можливість витребувати необхідний для позивача при розгляді справи доказ за його обґрунтованим клопотанням.

Окреслений порядок надання доказів та неможливість суду самостійно їх витребовувати поєднаний з іншим процесуальним принципом господарського судочинства, а саме змагальністю сторін.

Зокрема, за пунктом 4 частини 3 статті 2 та статтею 13 ГПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, а суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, керує ходом судового процесу, сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами, сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених процесуальним законом. Водночас, за наслідками застосування цього принципу кожна сторона несе ризик наслідків, пов`язаних з учиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Наведений принцип означає, що сторони у процесуальній формі доводять перед судом свою правоту, за допомогою доказів переконують суд у правильності власної правової позиції. Застосування цього принципу забезпечує справжнє змагання сторін спору зі справедливими правилами. Він забезпечує реальну, а не формальну змагальність сторін, за якої суддя має виступати в ролі арбітра, а не слідчого, тоді як кожна зі сторін повинна довести обставини, на які вона посилається. На кожну із сторін спору покладаються ризики настання наслідків, пов`язаних з учиненням чи невчиненням процесуальних дій.

Отож, з метою забезпечення принципів судочинства суд не може надавати рекомендації сторонам щодо вчинення тих чи інших процесуальних дій, але може забезпечити їх дотримання, у тому числі на стадії відкриття провадження у справі, шляхом залишення позову без руху для усунення недоліків позовної заяви.

У даному випадку, метою залишення позову без руху було не тільки усунення недоліків, але й надання можливості ОСОБА_1 вчинити процесуальні дії, які необхідні для захисту її прав та інтересів. Проте, вона їх не вчинила, зокрема не подала як відповідні докази, так і клопотання про їх витребування. У зв`язку з цим, наслідками не вчинення таких дій є повернення позовної заяви за частиною 4 статті 174 ГПК України, за якою якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

З огляду на вказане позовна заява підлягає поверненню ОСОБА_1 .

Разом з цим, у відповідності до частини 8 статті 174 ГПК України ОСОБА_1 має можливість повторно звернутися до суду з позовом, але після усунення наведеного її недоліку, а саме шляхом подачі позовної заяви разом із клопотанням про витребування доказів (у випадку їх відсутності у неї станом на час подачі).

На підставі викладеного та керуючись статтями 162, 174, 232 ГПК України,

у х в а л и в:

Позовну заяву повернути ОСОБА_1 .

Ухвала набирає законної сили у відповідності до частини 2 статті 235 ГПК України з моменту її підписання.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга у відповідності до пункту 6 частини 1 статті 255 та частини 1 статті 256 ГПК України протягом десяти днів з дня її підписання.

Суддя М.К. Закурін

Копію ухвали та матеріали позовної заяви на 89 аркушах направити ОСОБА_1 : АДРЕСА_2