УХВАЛА

м. Київ

27.09.2023Справа № 908/137/18
За позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5

до Товариства з обмеженою відповідальністю "ДТЕК ПАУЕР ТРЕЙД"

треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача: 1) Публічне акціонерне товариство "ДТЕК Дніпроенерго", 2) Публічне акціонерне товариство "Національний депозитарій України", 3) Публічне акціонерне товариство "Перший український міжнародний банк", 4) Національна комісія з цінних паперів та фондового ринку, 5) ДТЕК ХОЛДИНГЗ ЛІМІТЕД (DTEK HOLDINGS LIMLTED), 6) ДТЕК ЕНЕРДЖІ Б.В. (DTEK ENERGY B.V.), 7) ДЖІ. ПІ. EJI. ІНДЖЕН ПАУЕР ЛІМІТЕД (GPL INGEN POWER LIMITED), 8) ДТЕК ОЙЛ ЕНД ГАЗ Б.В. (DTEK OIL&GAS B.V.), 9) Приватне акціонерне товариство "УКРАЇНСЬКА АКЦІОНЕРНА СТРАХОВА КОМПАНІЯ АСКА", 10) Товариство з обмеженою відповідальністю "ДТЕК ЕНЕРГО", 11) Приватне акціонерне товариство "СТРАХОВА КОМПАНІЯ АСКО - ДОНБАС ПІВНІЧНИЙ", 12) Приватне акціонерне товариство "ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ", 13) Приватне акціонерне товариство "ДТЕК ШАХТА КОМСОМОЛЕЦЬ ДОНБАСУ"

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача: 14) ОСОБА_6

про визнання права за позивачами на отримання компенсації за примусово вилучені акції

за участю третіх осіб із самостійними вимогами на предмет спору ОСОБА_7 та ОСОБА_8

до Товариства з обмеженою відповідальністю "ДТЕК ПАУЕР ТРЕЙД"

про визнання права за позивачами на отримання компенсації за примусово вилучені акції

Суддя Сташків Р.Б.

Секретар судового засідання Гарашко Т.В.

Представники сторін:

від позивачів - Погрібна С.О. ,

від відповідача - Перцев Д.П. ,

від третіх осіб - не з`явилися.

ВСТАНОВИВ:

На новий розгляд Господарському суду міста Києва було передано справу № 908/137/18 за позовом ОСОБА_11 , ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 до Товариства з обмеженою відповідальністю "ДТЕК ПАУЕР ТРЕЙД" про визнання недійсними правочинів щодо зобов`язання акціонерів ПАТ "ДТЕК ДНІПРОЕНЕРГО" продати прості акції ПАТ "ДТЕК ДНІПРОЕНЕРГО" на вимогу ТОВ "ДТЕК ПАУЕР ТРЕЙД" у відповідності до публічної безвідкличної вимоги про придбання акцій в усіх власників акцій ПАТ "ДТЕК ДНІПРОЕНЕРГО" від 06.12.17 № 14.

31.08.2022 через відділ діловодства суду надійшла заява від позивачів про зміну предмету позову, у якій позивачі просили суд змінити предмет позову у даній справі шляхом визнання за позивачами права на отримання компенсації за примусово вилучені, на підставі Публічної безвідкличної вимоги про придбання акцій в усіх власників акцій ПАТ "ДТЕК ДНІПРОЕНЕРГО" від 07.12.2017 акції у розмірі з розрахунку 1226,43 грн. (1714,57 грн - 488,14 грн) за одну акцію.

Подаючи таку заяву позивачі посилалися на зроблені висновки Верховного Суду у постанові від 15.06.2022 у справі №905/671/19 про належність способу захисту щодо визнання права на компенсацію в певному розмірі із розрахунку на 1 акцію.

Судом було прийнято до розгляду відповідну заяву, враховуючи спірні правовідносини даної справи та оскільки зміна предмету позову є необхідною для захисту прав позивачів враховуючи висновки Верховного Суду.

Разом з тим, 12.09.2023 позивачами було подано ще одну заяву про зміну предмету позову у даній справі, у якій просили суд змінити предмет позову виклавши його в наступній редакції.

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «ДТЕК ПАУЕР ТРЕЙД» на користь:

1) ОСОБА_1 суму справедливої компенсації, інфляційні втрати від знецінення національної грошової валюти, відсотків за користування чужими коштами на загальну суму 190114 грн 15 коп;

2) ОСОБА_2 суму справедливої компенсації, інфляційні втрати від знецінення національної грошової валюти, відсотків за користування чужими коштами на загальну суму 190114 грн 15 коп;

3) ОСОБА_3 суму справедливої компенсації, інфляційні втрати від знецінення національної грошової валюти, відсотків за користування чужими коштами на загальну суму 190114 грн 15 коп;

4) ОСОБА_4 суму справедливої компенсації, інфляційні втрати від знецінення національної грошової валюти, відсотків за користування чужими коштами на загальну суму 190114 грн 15 коп;

5) ОСОБА_5 суму справедливої компенсації, інфляційні втрати від знецінення національної грошової валюти, відсотків за користування чужими коштами на загальну суму 190114 грн 15 коп.

Сума стягнення, яка заявлена щодо кожного із позивачів складається з суми компенсації за акції, інфляційних втрат, 3% річних та санкції у вигляді подвійного розміру компенсації, розрахунки яких наведені у самій заяві.

Обґрунтовуючи свою заяву про зміну предмета позову, позивачі посилаються на судову практику щодо визначення справедливого розміру ціни акцій при проведенні сквіз-ауту і знову посилаються на ту ж саму постанову Верховного Суду від 15.06.2022 у справі №905/671/19. Позивачі також посилаються на те, що їм не було надіслана оферта від 09.10.2017, що є порушенням ч. 4 ст. 65-1 Закону україни «Про акціонерні товариства» в частині чинній на час спірних правовідносин).

Жодних обґрунтувань стосовно того, що за цей час змінилися фактичні обставини справи, окрім посилань на ту ж саму практику, позивачі не навели.

Заперечуючи проти заяви позивачів про зміну предмету позову, відповідач зазначив, що позивачі подаючи заяву про зміну предмету позову:

- не направили і не вручили її відповідачу;

- в якості підстави позову зазначають про практику Верховного Суду щодо тлумачення поняття «справедлива вартість» і яка ціна вважається справедливою на біржовому ринку;

- вказують про нібито не надсилання відповідачем оферти від 09.10.2017 позивачам;

- про необхідність застосування даних річної звітності ПАТ "ДТЕК Дніпроенерго" станом на 31.12.2017, а не даних станом на 30.06.2017 чи хоча б на 30.09.2017 для розрахунку справедливої ціни акцій ПАТ "ДТЕК Дніпроенерго";

- наведений розрахунок індексу інфляції, 3% річних та якоїсь санкції у подвійному розмірі (без жодного її обґрунтування).

Відповідач вважає, що наявні підстави для повернення без розгляду заяви позивачів про зміну предмету позову, оскільки в порушення вимог ч. 5 ст. 46 ГПК України до неї не було долучено доказів про надіслання її іншим учасникам справи.

Відповідач зазначає, що позивачами не наведено, а також немає жодних змін фактичних обставин справи, що сталися після закінчення первісного підготовчого засідання, що є підставою для відмови у прийнятті заяви. Крім того, заявлений предмет позову (щодо стягнення коштів) також не відповідає початково заявленому предмету (про визнання недійсними правочинів), а також поточному (про визнання права).

Натомість, позивачами були надані заперечення на заперечення відповідача щодо заяви позивачів про зміну предмету позову.

Представниця позивачів зазначила, що відповідну заяву про зміну предмету позову було направлено на електронну адресу відповідача та повторно 18.09.2023 надіслано представнику відповідача. Що ж стосується інших учасників справи (третіх осіб), то вони не зацікавленні у даному спорі, враховуючи їх пасивність за весь час розгляду спору.

Щодо наявності зміни фактичних обставин справи, то позивач вказав наступне.

«В цій справі очевидні зміни фактичних обставин справи, які спонукають внести зміни в предмет позову з метою ефективного захисту порушених прав власності позивачів.

Як ми зазначали в своїй заяві про зміну предмету позову, поточні позовні вимоги були прийняті до розгляду на підставі ухвали Господарського суду м. Києва від 14.09.2022 у справі №908/137/18.

В минулому році кожен українець, і в тому числі і позивачі, сподівались, що агресія російської федерації буде нетривалою. Позивачі вірили, що вони будуть звільнені від окупації в найближчі часи. Натомість як свідчать засоби масової інформації, війна в України закінчиться не відомо коли, та як очікується вона буде довготривалою.

Відповідно до ст.6 Конвенції з прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обгрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Вважаємо що тільки через стягнення компенсаційних сум права позивачів будуть максимально відновлені, з врахуванням тих обставин в яких вони опинились та довготривалого розгляду справи».

Представниця позивачів також наголосила на тому, що позивачі перебуваючи в окупації не мають змоги сплачувати судовий збір, враховуючи відсутній перебіг гривні та зв`язок з українськими банками на тимчасово окупованих територіях.

За наслідками розгляду заявленої позивачами заяви про зміну предмету позову у цій справі, а також враховуючи заперечення відповідача та заперечення позивачів, суд зазначає наступне.

Так, позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи. Позовна заява повинна містити, зокрема, зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову. У позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.

Отже, позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається з двох елементів: предмета і підстави позову.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Статтею 46 ГПК України визначено процесуальні права та обов`язки сторін.

Частиною другою даної статті закріплено, що крім прав та обов`язків, визначених у статті 42 цього Кодексу позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) - на будь-якій стадії судового процесу; 2) позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог - до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження; 3) відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

Частинами третьою та четвертою статті 46 ГПК України передбачено, що до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

У разі направлення справи на новий розгляд до суду першої інстанції зміна предмета, підстав позову не допускаються, крім випадків, визначених цією статтею.

Зміна предмета або підстав позову при новому розгляді справи допускається в строки, встановлені частиною третьою цієї статті, лише у випадку, якщо це необхідно для захисту прав позивача у зв`язку із зміною фактичних обставин справи, що сталася після закінчення підготовчого засідання, або якщо справа розглядалася за правилами спрощеного позовного провадження - після початку першого судового засідання при первісному розгляді справи.

Відповідно до частини 5 ст. 46 ГПК України у разі подання будь-якої заяви, передбаченої пунктом 2 частини другої, частиною третьою або четвертою цієї статті, до суду подаються докази направлення копії такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи. У разі неподання таких доказів суд не приймає до розгляду та повертає заявнику відповідну заяву, про що зазначає в ухвалі.

Із системного аналізу наведених норм убачається, що позивач відповідно до норм ГПК України наділений правом змінити предмет або підставу позову при новому розгляді справи тільки у тому разі, якщо суд установить, що це необхідно для захисту прав позивача у зв`язку зі зміною фактичних обставин справи, а предмет чи підстава позову при первісному розгляді були недостатніми для такого належного захисту.

Аналогічну позицію викладено Верховним Судом у своїй постанові від 28.09.2021 № 902/743/18.

Враховуючи наведене вище, суд зазначає, що частина четверта статті 46 ГПК України надає позивачу право змінити предмет або підставу позову при новому розгляді справи тільки у разі зміни саме фактичних обставин справи, а не, як обґрунтовували позивачі з посиланням на постанову Верхового Суду на яку вони вже раніше посилалися під час подачі заяви про зміну предмету позову від 31.08.2022. Таким чином, позивачами не доведено, що фактичні обставини у цій справі, у розумінні частини четвертої статті 46 ГПК України, змінилися, з врахуванням предмету заявленого позову.

Суд приймає до уваги той факт, що позивачі наразі перебувають на окупованій території України, що унеможливлює їх особисту присутність та захист своїх прав безпосередньо у суді, натомість, представництво їх інтересів здійснюється через адвоката, яка неодноразово у даному процесі просила суд відкласти судові засідання через неможливість зв`язатися із позивачами, що завжди судом враховувалось та відкладались судові засіданні.

Таким чином, вирішення даного спору, враховуючи факт перебування позивачів на тимчасово не підконтрольній території України здійснюється судом з урахуванням частини 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка визначає право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 46, 174, 233-235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Відмовити у прийнятті до розгляду та повернути заявникам, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 заяву про зміну предмету позову від 12.09.2023.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена в порядку та строк, встановлені статтями 254-257 ГПК України.

Ухвалу підписано 27.09.2023.

Суддя Р.Б. Сташків