ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ДОНЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
_____________________________________________________________________________
У Х В А Л А

ПРО ВІДКЛАДЕННЯ ПІДГОТОВЧОГО ЗАСІДАННЯ

28.09.2023 Справа № 905/800/23

Господарський суд Донецької області у складі судді Курило Г.Є.,

при секретарі судового засідання Лавриш О.В.,

розглянувши матеріали справи

за позовом: Комунального некомерційного підприємства Міська лікарня №3 Краматорської міської ради, м.Краматорськ

до відповідача: Товариства з обмеженою відповідальністю Перша Фармація Донеччини, м.Харків

про стягнення 1050749,68 грн

Представники сторін:

від позивача (в режимі відеоконференції): Коломієць О.М. - в порядку самопредставництва;

від відповідача (в режимі відеоконференції): Дородних С.В. адвокат, на підставі ордеру

ВСТАНОВИВ:

Позивач, Комунальне некомерційне підприємство Міська лікарня №3 Краматорської міської ради, м.Краматорськ, звернувся до Господарського суду Донецької області із позовною до відповідача, Товариства з обмеженою відповідальністю Перша Фармація Донеччини, м.Харків, про стягнення 1050749,68 грн, з яких 823507,55 грн сума боргу з урахуванням індексу інфляції, 214379,00 грн пеня, 12863,13 грн 3% річних.

Ухвалою суду від 06.09.2023 продовжено строк підготовчого провадження у справі №905/800/23 на 30 (тридцять) днів; відкладено підготовче засідання на 28.09.2023; постановлено відповідачу у строк до 26.09.2023 надати суду заперечення на відповідь на відзив та докази їх направлення на адресу позивача.

27.09.2023 від представника відповідача через підсистему «Електронний суд» надійшли заперечення на відповідь на відзив б/н від 26.09.2023.

27.09.2023 від представника відповідача через підсистему «Електронний суд» надійшло клопотання б/н від 26.09.2023 про залишення позовної заяви без руху.

28.09.2023 від представника відповідача через підсистему «Електронний суд» надійшло клопотання б/н від 27.09.2023 з доказами надсилання заперечень позивачу.

В підготовчому засіданні 28.09.2023 представник позивача в режимі відеоконференції надав пояснення щодо позову, наполягав на задоволенні позовних вимог; просив відмовити у задоволенні клопотання відповідача про залишення позовної заяви без руху.

В підготовчому засіданні 28.09.2023 представник відповідача в режимі відеоконференції проти позову заперечував; просив задовольнити клопотання про залишення позовної заяви без руху.

Щодо клопотань відповідача б/н від 18.08.2023 та б/н від 26.09.2023 про залишення позовної заяви без руху, суд зазначає наступне.

Клопотання б/н від 18.08.2023 та б/н від 18.08.2023 відповідач обґрунтовує тим, що позовна заява Комунального некомерційного підприємства Міська лікарня №3 Краматорської міської ради, м.Краматорськ не відповідає вимогам пунктів 2, 8, 9, 10 ч.3 ст.162 Господарського процесуального кодексу України. Відповідач наголошує на тому, що Коломієць О.М. не може бути представником позивача у справі.

Натомість, враховуючи матеріали справи та правову позицію позивача щодо клопотання відповідача про залишення позовної заяви без руху від 31.08.2023 №01-13/1052, суд зазначає наступне.

У правовій позиції щодо клопотання відповідача про залишення позовної заяви без руху позивачем підтверджено факт наявності в нього оригіналів документів доданих до позовної заяви, а також зазначено орієнтовний розрахунок суми судових витрат, які він поніс та очікує понести у зв`язку з розглядом справи та підтвердження про те, що ним не подано іншого позову до цього самого відповідача з тим самим предметом з тих самих підстав, позивачем зазначено, що в позовній заяві було вказано відомі йому засоби зв`язку на момент подачі матеріалів позовної заяви до суду.

Відносно твердження відповідача, щодо відсутності доданого до позовної заяви акту приймання-передачі нерухомого майна позивач зазначає, що строк початку та закінчення оренди не є предметом спору розглядуваного позову, ні позивач, ні відповідач не заперечують факту передачі в оренду приміщення за договором, а в додатках до позовної заяви є копія платіжної інструкції №46 від 09.01.2023 на суму 64170,00 грн, згідно якої відповідач частково оплатив оренду плату за лютий 2023 року, що свідчить про те, що відповідач прийняв в оренду приміщення за договором оренди №477 від 29.11.2021. Відповідач у клопотанні б/н від 26.09.2023 заперечує проти вищевказаних доводів позивача та вважає, що суд має встановити фактичні обставини справи, у тому числі початок орендних відносин, що виникли між сторонами спору, правову природу сум, заявлених до стягнення, та інші обставини справи зі встановленням яких процесуальне законодавство пов`язує правильність вирішення спору.

Разом з тим, суд наголошує, що на стадії відкриття провадження у справі, суд має надавати оцінку доказам, які додані позивачем до матеріалів позовної заяви виключно з мотивів наявності/відсутності підстав для відкриття провадження у справі, тобто належності оформлення позовної заяви відповідно до вимог Господарського процесуального кодексу України, а не перевіряти докази, надані позивачем в обґрунтування позовних вимог по суті спору (така ж правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 10.05.2018 у справі № 918/1/18, від 10.05.2019 у справі № 905/2043/18, від 13.09.2019 у справі №905/909/19, від 14.11.2019 у справі № 910/9302/19, від 08.07.2020 у справі № 921/744/19).

Щодо тверджень відповідача про відсутність належним чином засвідчених документів на підтвердження наявності у Коломієць О.М. повноважень діяти від імені позивача, суд вказує, матеріали справи містять докази на підтвердження повноважень Коломієць О.М. як представника Комунального некомерційного підприємства Міська лікарня №3 Краматорської міської ради, м.Краматорськ, а саме: наказ №112-к від 11.06.2021 про прийняття Коломієць О.М. на посаду юрисконсульта; витяг з наказу №30-к від 31.01.2022 про переведення ОСОБА_1 на посаду начальника юридичного відділу; посадова інструкція начальника юридичного відділу Коломієць О.М., що затверджена генеральним директором КНП «Міська лікарня №3» Краматорської міської ради від 28.01.2022; довіреність №2 від 29.03.2023. У посадовій інструкції вказаного представника позивача у п.6 розділі 2 зазначено, що начальник юридичного відділу представляє інтереси підприємства в суді, арбітражі, а також інших державних і громадських організаціях у процесі розгляду правових питань.

Одночасно, суд зазначає, що у відповідності до ч.3 ст. 56 Господарського процесуального кодексу України юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Поряд з цим, Велика Палата Верховного Суду зауважує, що, починаючи з 29 грудня 2019 року, самопредставництво юридичної особи допускає можливість вчинення у суді процесуальних дій від її імені не тільки керівником або членом виконавчого органу, але й будь-якою іншою особою, уповноваженою на такі дії за законом, статутом, положенням або трудовим договором (контрактом). Тому можливість участі у справі за правилами самопредставництва юридичної особи того, хто не є її керівником або членом її виконавчого органу, слід підтверджувати або приписом відповідного закону, або приписом статуту чи положення цієї особи, або умовами трудового договору (контракту), зокрема посадовою інструкцією (у разі, якщо такого договору у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника). Якщо інше не передбачено саме цими документами, уповноважений діяти у суді за правилами самопредставництва юридичної особи, має всі права відповідного учасника справи. Зазначене не виключає можливості додаткового подання до суду довіреності юридичної особи, проте самостійно вона не підтверджує повноваження діяти за правилами само представництва (такий висновок викладено в ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 01.02.2023 у справі №910/18214/19).

Отже, враховуючи наявні в матеріалах справи документи, суду доведено належними доказами можливість участі у справі № 905/800/23 ОСОБА_1 від імені позивача.

Разом з тим, господарський суд зазначає, що ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначено право людини на доступ до правосуддя, а ст. 13 Конвенції - ефективний спосіб захисту прав, і це означає, що особа має право пред`явити в суді таку вимогу на захист цивільного права, яка відповідає змісту порушеного права та характеру правопорушення. Пряма чи опосередкована заборона законом на захист певного цивільного права чи інтересу не може бути виправданою.

Україна як учасниця Конвенції повинна створювати умови для забезпечення доступності правосуддя як загальновизнаного міжнародного стандарту справедливого судочинства.

Рішеннями ЄСПЛ визначено, що право на доступ до суду має «застосовуватися на практиці і бути ефективним» (рішення у справі «Белле проти Франції»). Для того щоб право на доступ було ефективним, особа «повинна мати реальну можливість оскаржити дію, що порушує її права» (рішення у справах «Белле проти Франції» від 04.12.95 та «Нун`єш Діаш проти Португалії» від 10.04.2003).

Суворе трактування національним законодавством процесуального правила (надмірний формалізм) може позбавити заявників права звертатися до суду (рішення ЄСПЛ від 28.10.98 у справі «Перес де Рада Каванил`єс проти Іспанії»).

Одночасно, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду у постанові від 15.07.2021 у справі № 922/4128/20 зазначав, що при застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі ст. 6 Конвенції.

Враховуючи вищезазначене та згідно з усталеною практикою ЄСПЛ, реалізуючи положення Конвенції, необхідно уникати занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але й реальним. Надмірний формалізм при вирішенні питання щодо прийняття позовної заяви або скарги є порушенням права на справедливий судовий захист.

Відповідно до ст.2 ГПК України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави; суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Це означає, що суд не повинен підходити занадто формально до процесу та при першій ліпшій нагоді відмовлятися від розгляду спору, та таким чином фактично обмежувати право позивача на доступ до суду та розгляд його справи.

Враховуючи вищезазначене та інформацію, що зазначена в правовій позиції позивача щодо клопотання про залишення позовної заяви без руху, суд зазначає, що наразі підстави для залишення позовної заяви без руху відсутні, а тому суд дійшов висновку, що клопотання відповідача б/н від 18.08.2023 та б/н від 26.09.2023 про залишення позовної заяви без руху не підлягає задоволенню.

Пунктом 3 частиною 2 статті 183 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд відкладає підготовче засідання у випадках, зокрема, інших випадках, коли питання, визначені частиною другою статті 182 цього Кодексу, не можуть бути розглянуті у даному підготовчому засіданні.

У разі відкладення підготовчого засідання або оголошення перерви підготовче засідання продовжується зі стадії, на якій засідання було відкладене або у ньому була оголошена перерва (частина 7 статті 183 Господарського процесуального кодексу України).

З огляду на наведене, з метою справедливого, неупередженого, повного та всебічного з`ясування всіх обставин справи для її правильного вирішення, суд відкладає підготовче засідання в межах розумних строків розгляду справи.

Суд зазначає, що згідно з розпорядженням голови суду та керівника апарату суду №6-р від 25.05.2023 «Про організацію роботи Господарського суду Донецької області» у зв`язку з широкомасштабною збройною агресію проти України, відповідно до ст. 3 Конституції України, ст.12-2 Закону України «Про правовий режим воєнного стану», ст.24 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», Указів Президента України «Про введення воєнного стану в Україні», рішень Ради суддів України № 9 від 24 лютого 2022 року та №10 від 14 березня 2022 року, розпоряджень Харківської обласної військової адміністрації, прийнятих відповідно до ст. 8 Закону України «Про правовий режим воєнного стану», з метою створення умов для відправлення правосуддя рекомендовано учасникам судових засідань утриматись від відвідування приміщення суду, свої процесуальні права та обов`язки реалізовувати з використанням альтернативних способів подачі документів та участі в судових засіданнях.

Суд повідомляє учасників справи про можливість проведення судового засідання у режимі відеоконференції у разі звернення до суду з заявами з дотриманням вимог ст.197 Господарського процесуального кодексу України.

Суд здійснює повідомлення учасників справи про рух справи шляхом надання телефонограм, направлення рішень суду на адреси електронної пошти, які вказані учасниками справи у заявах по суті, відомих з відкритих джерел та за допомогою підсистеми «Електронний суд».

Керуючись ст.ст.120, 169, 177, 183 Господарського процесуального кодексу України, суд,-

УХВАЛИВ:

1. У задоволенні клопотань відповідача б/н від 18.08.2023 та б/н від 26.09.2023 про залишення позовної заяви без руху відмовити.

2. Відкласти підготовче засідання на 17.10.2023 о 14:00 год., зал судового засідання №105, повідомити сторін про підготовче засідання.

3. З урахуванням положень статті 3 Конституції України про те, що людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканість і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю рекомендувати у випадку загрози життю, здоров`ю та безпеці представників сторін подавати до суду заяви про розгляд справи в їхній відсутності за наявними матеріалами в порядку частини третьої статті 196 ГПК України.

4. Роз`яснити учасникам справи, що в умовах дії режиму воєнного стану, з міркувань безпеки та враховуючи приписи ст.3 Конституції України, судове засідання може бути перенесене на іншу дату, про що сторони будуть повідомлені.

5. Повідомити сторін, що заяви по суті справи, заяви з процесуальних питань, клопотання, пояснення, додаткові письмові докази, висновки експертів, можуть бути ними подані в електронному вигляді на електронну пошту суду або через особистий кабінет в системі Електронний суд.

6. Повідомити сторін, що участь у судовому засіданні можлива для сторін та їх представників в режимі відеоконференції та відбудеться лише за умови наявності об`єктивних обставин, які забезпечать безпеку проведення судового засідання у приміщенні Господарського суду Донецької області.

7. Роз`яснити необхідність дотримання приписів ст.197 Господарського процесуального кодексу України при поданні клопотання про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

8. Направлення даної ухвали здійснювати шляхом електронного листування на електронні поштові адреси сторін.

9. Інформацію по справі, що розглядається можна отримати на сторінці суду на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: http://dn.arbitr.gov.ua.

10. Ухвала набрала чинності з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Г.Є. Курило