СХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

03 жовтня 2023 року м. Харків Справа № 922/467/20

Східний апеляційний господарський суд у складі судді:

суддя Фоміна В.О.

дослідивши матеріали апеляційної скарги Основ`янсько - Слобідського відділу державної виконавчої служби у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (вх. № №1913 Х/2) на додаткове рішення Господарського суду Харківської області від 22.05.2023 у справі №922/467/20, ухвалене у приміщенні Господарського суду Харківської області суддею Ємельяновою О.О., повний текст рішення (додаткове) складено 22.05.2023,

за позовом Керівника Харківської місцевої прокуратури № 5 Харківської області, м.Харків,

до 1) Харківської міської ради, м. Харків,

2) Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради Харківської області, м.Харків,

3) Фізичної особи-підприємця Нагорної Світлани Михайлівни, м. Харків,

про визнання незаконним та скасування рішення,

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 03.05.2023 задоволено скаргу (вх. № 9056 від 12.04.2023) Фізичної особи-підприємця Нагорної Світлани Михайлівни на рішення державного виконавця. Визнано неправомірною та скасовано постанову Головного державного виконавця Основ`янсько - Слобідського відділу державної виконавчої служби у м. Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) Аршави Ірини Яківни про арешт коштів боржника у виконавчому провадженні ВП № 65808659 від 21.03.2023. Зобов`язано Головного державного виконавця Основ`янсько - Слобідського відділу державної виконавчої служби у м. Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) Аршаву Ірину Яківну скасувати постанову про арешт коштів Фізичної особи - підприємця Нагорної Світлани Михайлівни у ВП № 65808659 від 23.03.2023.

08.05.2023 від Фізичної особи - підприємця Нагорної Світлани Михайлівни до господарського суду надійшла заява (вх. № 11400/23) про ухвалення додаткового рішення.

Додатковим рішенням Господарського суду Харківської області від 22.05.2023 заяву (вх. № 11400 від 08.05.2023) Фізичної особи-підприємця Нагорної Світлани Михайлівни про ухвалення додаткового рішення задоволено. Стягнуто з Основ`янсько - Слобідського відділу державної виконавчої служби у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції на користь Фізичної особипідприємця Нагорної Світлани Михайлівни витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 24000,00 грн.

12.09.2023, тобто після закінчення встановленого строку на апеляційне оскарження, Основ`янсько-Слобідський відділ державної виконавчої служби у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції направив засобами поштового зв`язку до Східного апеляційного господарського суду апеляційну скаргу на додаткове рішення Господарського суду Харківської області від 22.05.2023 у справі №922/467/20, в якій просить скасувати додаткове рішення Господарського суду Харківської області від 22.05.2023 у справі №922/467/20.

Водночас заявник апеляційної скарги просить визнати поважними причини пропуску строку на апеляційне оскарження та поновити строк на подання апеляційної скарги на підставі статті 256 ГПК України, посилаючись на те, що встановлений законом процесуальний строк для подання апеляційної скарги скаржником пропущений з поважних причин, у зв`язку з тим, що офіційна юридична адреса та фактичне місцезнаходження Відділу наступні: м. Харків, Майдан Захисників України, 7/8 (будівля ТОВ "ЦКБ "Протон"). Заявник вказує на те, що враховуючи умови воєнного стану, відповідно до Правил охорони корпусу 26 (Ф-15) ТОВ "ЦКБ "Протон" та на виконання розпорядження Державного концерну "Укроборонпром " № UOP 4.1-4036 від 05.07.2022 "Щодо організації роботи з питань безпеки підприємств", зокрема, на період дії в Україні правового режиму воєнного стану, доступ до будівлі ТОВ "ЦКБ "Протон" мають лише співробітники розташованих в ній підприємств та організацій, в тому числі співробітники Відділу та включені до окремого переліку осіб, що затверджується директором підприємства. Крім того, через загрозу обстрілів під час дії повітряної тривоги зупиняється робота Відділу, в тому числі не працюють відділення Укрпошти, що ускладнює виконання посадових обов`язків працівників Відділу.

Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 20.09.2023 витребувано у Господарського суду Харківської області матеріали справи №922/467/20; відкладено вирішення питань, пов`язаних з рухом апеляційної скарги Основ`янсько - Слобідського відділу державної виконавчої служби у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (вх. № №1913 Х/2) на додаткове рішення Господарського суду Харківської області від 22.05.2023 у справі №922/467/20, до надходження матеріалів справи до Східного апеляційного господарського суду.

28.09.2023 до Східного апеляційного господарського суду надійшли матеріали справи №922/467/20.

Розглянувши вказану апеляційну скаргу на предмет дотримання заявником процесуальних норм, суддя-доповідач дійшла висновку про залишення її без руху, враховуючи таке.

Відповідно до вимог частини 1 статті 256 Господарського процесуального кодексу України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів, а на ухвалу суду - протягом десяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Тобто, перебіг строку на оскарження в апеляційному порядку судового рішення визначено в законодавчому порядку.

Як встановлено судом апеляційної інстанції, оскаржуване додаткове рішення ухвалене місцевим господарським судом 22.05.2023, повний текст якого складений 22.05.2023, а отже, строк подання апеляційної скарги сплив 12.06.2023 (з урахуванням вихідних днів). Проте, скаржник звернувся з даною апеляційною скаргою 12.09.2023, що вбачається з поштового конверта, в якому апеляційна скарга надійшла до суду апеляційної інстанції, та опису вкладення.

Отже, апеляційна скарга подана з пропуском встановленого статтею 256 Господарського процесуального кодексу України строку на оскарження додаткового рішення місцевого господарського суду на 3 місяці.

Частинами 2 та 3 статті 256 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом десяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 261 цього Кодексу.

Відповідно до частини 1 статті 119 Господарського процесуального кодексу України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

З правового контексту наведених норм вбачається, що законодавець не передбачив обов`язок суду автоматично відновлювати пропущений строк за наявності відповідного клопотання заявника, оскільки в кожному випадку суд має визначити, з якої поважної причини такий строк було порушено скаржником, та чи підлягає він відновленню.

ГПК України не передбачено конкретного переліку обставин, що належать до поважних і можуть бути підставою для поновлення пропущеного процесуального строку.

Отже, у кожному випадку суд повинен з урахуванням конкретних обставин пропуску строку оцінити доводи, що наведені на обґрунтування клопотання про його поновлення, та зробити мотивований висновок щодо поважності чи неповажності причин пропуску строку, встановити, чи є такий строк значним та чи поновлення такого строку не буде втручанням у принцип юридичної визначеності з урахуванням балансу суспільного та приватного інтересу.

При цьому поважними визнаються лише ті обставини, які є об`єктивно непереборними і пов`язані з дійсними істотними труднощами для вчинення відповідних процесуальних дій. Поновлення пропущеного процесуального строку є правом господарського суду, яке він використовує, виходячи із поважності причин пропуску строку на оскарження.

Питання про поважність причин пропуску процесуального строку в розумінні статті 86 Господарського процесуального кодексу України вирішується судом за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Такі висновки викладені у постановах Верховного Суду, зокрема, від 5.04.2021 у справі № 902/560/20, від 25.01.2021 у справі № 911/224/20.

Як вказав Верховний Суд у постанові від 09.10.2019 у справі №7/74, суд може відновити пропущений процесуальний строк лише у виняткових випадках, тобто причини відновлення таких строків повинні бути не просто поважними, але й мати такий характер, не зважати на який було би несправедливим і таким, що суперечить загальним засадам законодавства.

Таким чином, для поновлення процесуального строку суд має встановити наявність об`єктивно непереборних обставин, які перешкоджали вчасному зверненню зі скаргою на судове рішення, у зв`язку з чим заявник має довести суду їх наявність та непереборність, оскільки фактично норма про можливість поновлення процесуальних строків є, по суті, пільгою, яка може застосовуватися як виняток із загального правила, оскільки в іншому випадку нівелюється суть чіткого встановлення законодавцем кожного з процесуальних строків (аналогічна позиція викладена у постанові Верховного Суду від 09.10.2018 у справі № 5/452/06).

Аналогічні висновки щодо застосування приписів статей 256, 261 ГПК України викладені у постановах Верховного Суду від ід 12.07.2022 у справі 9/430-05-11867, від 05.07.2023 у справі № 910/186/21.

Проте, підстави, наведені скаржником у клопотанні про поновлення строку на подання апеляційної скарги, судом апеляційної інстанції визнано неповажними, з огляду на таке.

Так, скаржник обґрунтовує своє клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження тим, що офіційна юридична адреса та фактичне місцезнаходження Відділу наступні: м. Харків, Майдан Захисників України, 7/8 (будівля ТОВ "ЦКБ "Протон"); враховуючи умови воєнного стану, відповідно до Правил охорони корпусу 26 (Ф-15) ТОВ "ЦКБ "Протон" та на виконання розпорядження Державного концерну "Укроборонпром " № UOP 4.1-4036 від 05.07.2022 "Щодо організації роботи з питань безпеки підприємств", зокрема, на період дії в Україні правового режиму воєнного стану, доступ до будівлі ТОВ "ЦКБ "Протон" мають лише співробітники розташованих в ній підприємств та організацій, в тому числі співробітники Відділу та включені до окремого переліку осіб, що затверджується директором підприємства; також через загрозу обстрілів під час дії повітряної тривоги зупиняється робота Відділу, в тому числі не працюють відділення Укрпошти, що ускладнює виконання посадових обов`язків працівників Відділу.

Проте, згідно наявного в матеріалах справи рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, яке містить трек-номер №139, оскаржуваний процесуальний документ місцевого господарського суду отриманий Основ`янсько - Слобідським відділом державної виконавчої служби у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції 26.05.2023. Вказане підтверджується також відомостями з офіційного сайту АТ Укрпошта щодо відстеження поштового відправлення (т.6, а.с.42).

Зі змісту положень статті 256 Господарського процесуального кодексу України вбачається, що факт отримання судового рішення не в день його проголошення або складення надає право скаржнику на поновлення строку на апеляційне оскарження за обставин, визначених у частині 2 статті 256 Господарського процесуального кодексу України.

Тобто, передбачений частиною 2 статті 256 ГПК України двадцятиденний строк, протягом якого сторона має право на поновлення строку при зверненні з апеляційною скаргою, враховуючи дату отримання повного тексту рішення місцевого господарського суду (26.05.2023) спливає 15.06.2023.

Як свідчать матеріали справи, 01.06.2023 в межах встановленого строку Основ`янсько - Слобідським відділом державної виконавчої служби у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції було направлено до Східного апеляційного господарського суду апеляційну скаргу, яку ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 09.06.2023 залишено без руху з підстав відсутності належних доказів на підтвердження повноважень Аршави І.Я. щодо подання апеляційної скарги від імені Основ`янсько - Слобідського відділу державної виконавчої служби, а також з огляду на відсутність доказів надіслання копій скарги на адреси сторін у даній справі: керівника Харківської місцевої прокуратури № 5 Харківської області, Харківської міської ради, Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради Харківської області, Фізичної особи-підприємця Нагорної Світлани Михайлівни; встановлено заявнику десятиденний строк з дня вручення йому копії ухвали про залишення апеляційної скарги без руху для усунення недоліків апеляційної скарги (т.6. а.с.56-59, 75-79).

Проте, ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 06.07.2023 повернуто апеляційну скаргу Основ`янсько - Слобідського відділу державної виконавчої служби у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції на додаткове рішення Господарського суду Харківської області від 22.05.2023 у справі №922/467/20 заявникові, оскільки останнім виконано вимоги ухвали Східного апеляційного господарського суду від 09.06.2023 не в повному обсязі, що стало підставою для повернення апеляційної скарги заявнику.

Вказану ухвалу вручено скаржнику засобами поштового зв`язку 17.07.2023, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення (трек-номер 426) (т.6, а.с.132).

Відтак, матеріалами справи підтверджується, що апелянту вже було надано строк для усунення недоліків апеляційної скарги, він був обізнаний щодо необхідності їх усунення, при цьому своїм правом на усунення недоліків скористався лише частково, що стало підставою для повернення поданої вперше апеляційної скарги заявнику. Вказані обставини свідчать про невжиття ним всіх необхідних заходів для дотримання вимог процесуального законодавства, встановлених для звернення з апеляційною скаргою в межах передбаченого законом строку.

Звертаючись вдруге до Східного апеляційного господарського суду з даною апеляційною скаргою лише 12.09.2023 заявник просить поновити процесуальний строк на апеляційне оскарження рішення суду, посилаючись на поважність пропуску такого строку, зокрема, з підстав особливого режиму роботи Відділу ДВС та відділень Укрпошти враховуючи умови введення воєнного стану та загрозу обстрілів під час дії повітряної тривоги.

Проте, як було встановлено вище та підтверджується матеріалами справи, як судом першої інстанції (щодо направлення оскаржуваного судового рішення) так й судом апеляційної інстанції (щодо направлення процесуальних документів стосовно первісно поданої апеляційної скарги) вжито заходів щодо належного повідомлення апелянта про рух справи та своєчасного надсилання судових рішень на його адресу, в свою чергу останнім було отримано засобами поштового зв`язку судову кореспонденцію в найкоротші строки.

Водночас, скаржником не наведено підстав та не надано жодних доказів на підтвердження наявності особливих та непереборних обставин неможливості звернутися до суду з апеляційною скаргою в період з 17.07.2023 (дата вручення ухвали про повернення первісно поданої апеляційної скарги) до дати подачі даної апеляційної скарги - 12.09.2023.

Оцінюючи доводи клопотання скаржника про поновлення строку на апеляційне оскарження щодо введення на території України воєнного стану, суд апеляційної інстанції зазначає, що введення воєнного стану є поважною причиною пропуску строків, але така причина має бути оцінена судом індивідуально, у межах конкретної справи, яка розглядається, у сукупності із іншими обставинами пропуску процесуального строку.

Саме лише посилання скаржника на введення на території України воєнного стану не є безумовним доказом наявності поважних причин пропуску строку на апеляційне оскарження.

Аналогічна позиція викладена в ухвалах Верховного Суду від 05.08.2022 у справі №921/328/21, від 20.07.2022 у справі № 924/939/21.

Суд апеляційної інстанції звертається до правового висновку, викладеного Великою Палатою Верховного Суду у пункті 47 постанови від 10.11.2022 у справі №990/115/22, де відзначено:

"Введення на території України воєнного стану не зупинило перебіг процесуальних строків звернення до суду з позовами. Питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не є підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку".

У цьому випадку необхідно з`ясувати, в який саме строк позивач міг звернутися до суду з апеляційною скаргою на рішення суду першої інстанції та якими доказами підтверджується неможливість звернення до суду раніше, оскільки право на поновлення строку у зв`язку із запровадженим воєнним станом не може визнаватися безумовним і залежати тільки від факту його запровадження. Вирішення питання про можливість поновлення строку на апеляційне оскарження має вирішуватися з урахуванням конкретних обставин справи (див. пункт 34 постанови Верховного Суду від 28.10.2022 у справі № 904/3910/21).

Верховний Суд зазначив, що ключовою ознакою поважності причин пропуску строку є причинно-наслідковий зв`язок між обставинами (зокрема, але не виключно, збройна агресія проти України) та неможливістю виконати конкретну процесуальну дію у строк, встановлений законом, ухвалою суду тощо. Сама по собі військова агресія проти України та введення воєнного стану на всій території України не може автоматично означати зупинення всіх процесуальних строків, визначених законом, або ж про автоматичне поновлення таких строків, незалежно від того, існує реальна можливість дотриматись їх чи ні. Військова агресія, воєнний стан як обставини непереборної сили можуть бути поважною причиною пропуску процесуального строку та підставою для його поновлення лише у разі, якщо саме внаслідок пов`язаних із ними обставинами не може виконати ті чи інші процесуальні дії.

Такі висновки викладені у постанові Верховного Суду від 05.07.2023 у справі № 910/186/21.

Відтак, сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні та посилання на нього, без належного обґрунтування, мотивування та аргументування впливу на неможливість своєчасного звернення до суду з апеляційною скаргою у даній справі та без поданням відповідних підтверджуючих доказів, що унеможливили вчинення процесуальної дії у відповідний строк, не є підставою для поновлення такого процесуального строку.

Проте, доказів поважності причин пропуску строку апеляційного оскарження через введення воєнного стану, та як наслідок запровадження особливого режиму роботи Відділу ДВС та відділень Укрпошта, заявником також не додано.

Зважаючи на викладене, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що у клопотанні не наведено достатнього обґрунтування поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження, а також не зазначено об`єктивних та непереборних обставин, що стали причиною його пропуску, у зв`язку з чим суд визнає наведені апелянтом підстави для поновлення строку неповажними

Відповідно до частини 3 статті 260 Господарського процесуального кодексу України, апеляційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 256 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому, протягом двадцяти днів з дня вручення рішення особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції із заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

З урахуванням викладеного, враховуючи, що наведені апелянтом доводи в обґрунтування клопотання про поновлення пропущеного строку подання апеляційної скарги на рішення суду визнані судом неповажними, суддя-доповідач дійшла висновку, що відповідно до статті 260 Господарського процесуального кодексу України зазначене є підставою для залишення апеляційної скарги без руху з наданням 10-денного строку з дня вручення апелянту ухвали про залишення апеляційної скарги без руху для усунення вказаних недоліків, а саме, апелянт має надати суду обґрунтоване клопотання з викладеними обставинами, підтвердженими належними та допустимими доказами щодо пропуску строку подання апеляційної скарги на рішення суду.

Крім того, відповідно до пункту 3 частини 3 статті 258 Господарського процесуального кодексу України, до апеляційної скарги додаються докази надсилання копії скарги іншій стороні у справі.

Наведена у пункті 3 частини третьої статті 258 ГПК України вимога щодо надання доказів надсилання копії скарги іншій стороні у справі, в першу чергу покликана на необхідність забезпечення дотримання принципів рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом та змагальності сторін, а також надати рівну можливість з іншими особами представити свою позицію перед судом.

Дотримання принципу процесуальної рівності сторін, закріпленого статтею 6 Конвенції полягає, серед іншого і в належному інформування сторін про провадження у їхніх справах (пункти 29, 33-34 постанови Верховного Суду від 16.09.2021 у справі №916/662/20).

Приписами статті 259 Господарського процесуального кодексу України, яка має назву "Надсилання копії апеляційної скарги сторонам у справі" визначено, що особа, яка подає апеляційну скаргу, надсилає іншим учасникам справи копію цієї скарги і доданих до неї документів, які у них відсутні, листом з описом вкладення.

Положення статті 259 Господарського процесуального кодексу України по суті конкретизують та деталізують вимоги наведеного пункту 3 частини третьої статті 258 Господарського процесуального кодексу України в частині, того кому, які документи і яким саме чином має надіслати особа, яка подає апеляційну скаргу.

Таким чином, в розумінні пункту 3 частини 3 статті 258, статті 259 ГПК України, належним доказом, що підтверджує направлення апелянтом іншій стороні у справі копії апеляційної скарги та документів, які додаються скаржником до апеляційної скарги та які відсутні в іншої сторони, є опис вкладення до цінного або рекомендованого листа, що надається до суду разом із апеляційною скаргою.

Отже, у відповідності до положень Господарського процесуального кодексу України обов`язок надсилання копій іншим учасникам справи покладається на апелянта. Неповідомлення інших учасників справи про звернення з апеляційною скаргою порушує процесуальні права цих учасників, принципи рівності та змагальності сторін, закріплені у статті 2 ГПК України.

Суддя-доповідач зазначає, що скаржником до апеляційної скарги додані докази надсилання копії апеляційної скарги на адресу Харківської місцевої прокуратури № 5, Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради Харківської області, Фізичної особи-підприємця Нагорної Світлани Михайлівни. Проте, у додатках до апеляційної скарги відсутні докази надсилання копії апеляційної скарги першому відповідачу Харківській міській раді.

Недотримання вимог статті 258 Господарського процесуального кодексу України, а саме відсутність належних доказів направлення апеляційної скарги іншим учасникам справи, є підставою для залишення апеляційної скарги без руху.

З метою усунення недоліків апеляційної скарги заявнику необхідно надати суду докази надсилання апеляційної скарги першому відповідачу Харківській міській раді, листом з описом вкладення.

Згідно з частиною 2 статті 260 Господарського процесуального кодексу України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 258 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу.

Відповідно до частини 1 статті 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З урахуванням викладеного, суддя-доповідач дійшла висновку, що апеляційна скарга подана з порушенням вимог частини 1 статті 256 ГПК України та пунктів 2, 3 частини 3 статті 258 ГПК України, а саме: з пропуском строку на апеляційне оскарження та без належного обґрунтування пропуску строку на апеляційне оскарження, а також без надання доказів направлення копії апеляційної скарги учаснику справи.

Вказані обставини унеможливлюють відкриття апеляційного провадження у справі та є підставою для залишення апеляційної скарги Основ`янсько - Слобідського відділу державної виконавчої служби у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (вх. № №1913 Х/2) на додаткове рішення Господарського суду Харківської області від 22.05.2023 у справі №922/467/20 без руху на підставі частин 2, 3 статті 260 ГПК України з наданням 10-денного строку з дня вручення апелянту ухвали про залишення апеляційної скарги без руху для усунення вказаних недоліків.

Враховуючи викладене та керуючись ст. 174, 234, 256, 258, 260 Господарського процесуального кодексу України, Східний апеляційний господарський суд,-

УХВАЛИВ:

1. Апеляційну скаргу Основ`янсько - Слобідського відділу державної виконавчої служби у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (вх. № №1913 Х/2) на додаткове рішення Господарського суду Харківської області від 22.05.2023 у справі №922/467/20 залишити без руху.

2. Встановити заявнику апеляційної скарги 10-денний строк, з дня вручення цієї ухвали, для усунення недоліків апеляційної скарги.

3. Роз`яснити апелянту, що не усунення недоліків, визначених цією ухвалою, має наслідки передбачені статтями 174, 260, 261 ГПК України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Суддя В.О. Фоміна