УХВАЛА

28 вересня 2023 року

м. Київ

cправа № 908/174/20

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Губенко Н. М. - головуючий, Вронська Г. О., Кондратова І. Д.,

розглянувши матеріали касаційної скарги ОСОБА_1

на рішення Господарського суду Запорізької області

у складі судді Азізбекян Т. А.

від 11.05.-12.05.2021 та

на постанову Центрального апеляційного господарського суду

у складі колегії суддів: Мороз В. Ф., Коваль Л. А., Чередко А. Є.

від 20.07.2023

за позовом ОСОБА_1

до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Олімпієць 2016"

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні позивача: ОСОБА_2

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача: Публічне акціонерне товариство Акціонерний банк "Укргазбанк" в особі відділення 188/07 Публічного акціонерного товариства Акціонерного банку "Укргазбанк"

про визнання дій неправомірними, зобов`язання вчинити певні дії, визнання незаконними та скасування рішень загальних зборів співвласників ОСББ, стягнення моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

У січні 2020 року ОСОБА_1 звернувся до Господарського суду Запорізької області з позовом до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Олімпієць 2016" про:

- визнання неправомірними дій щодо ненадання прийнятих рішень загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Олімпієць 2016" та затверджених цими рішеннями документів за період з 12.09.2017 по день ухвалення рішення суду;

- зобов`язання Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Олімпієць 2016" надати ОСОБА_1 рішення загальних зборів та затверджені цими рішеннями документи, прийняті за період з 12.09.2017 по день ухвалення рішення суду, припинення зловживання своїми правами;

- визнання незаконними та скасування рішень загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Олімпієць 2016", затверджених протоколом № 4 від 30.01.2018;

- визнання незаконними та скасування рішень загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Олімпієць 2016", затверджених протоколом № 6 від 28.08.2018;

- визнання незаконними та скасування рішень загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Олімпієць 2016", затверджених протоколом № 7 від 12.02.2019;

- стягнення з Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Олімпієць 2016" моральної шкоди у розмірі 50 000,00 грн;

- визнання дій Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Олімпієць 2016" щодо виключення помешкання ОСОБА_1 від постачання електричної енергії - протиправними.

Рішенням Господарського суду Запорізької області від 11.05.-12.05.2021 у справі № 908/174/20 позовні вимоги задоволено частково. Визнано дії Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Олімпієць 2016" щодо ненадання співвласнику будинку АДРЕСА_1 ОСОБА_1 прийнятих рішень загальних зборів та затверджених цими рішеннями документів у період з 12.09.2017 неправомірними. Зобов`язано Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Олімпієць 2016" надати ОСОБА_1 рішення загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Олімпієць 2016" та затверджені цими рішеннями документи, прийняті у період з 12.09.2017. Визнано недійсним рішення загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Олімпієць 2016" від 28.08.2018, оформлені протоколом № 6, в частині питання 2 порядку денного, пунктів 2, 4, 5. Визнано недійсним рішення загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Олімпієць 2016" від 12.02.2019, оформлені протоколом № 7, в частині питання 3 порядку денного, пунктів 2, 3, 5, 6. Позовні вимоги в частині визнання дій Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Олімпієць 2016" щодо відключення помешкання ОСОБА_1 від постачання електричної енергії протиправними, залишено без розгляду. У задоволенні іншої частини позовних вимог відмовлено.

Постановою від 27.04.2022 Центральний апеляційний господарський суд залишив без змін рішення Господарського суду Запорізької області від 11.05.-12.05.2021 у справі № 908/174/20.

Додатковою постановою від 24.05.2022 у справі № 908/174/20 Центральний апеляційний господарський суд присудив до стягнення з ОСОБА_1 на користь Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Олімпієць 2016" витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 3 300,00 грн.

Додатковим рішенням Господарського суду Запорізької області від 15.08.2022 у справі № 908/174/20 заяву Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Олімпієць 2016" (зареєстровану в канцелярії Господарського суду Запорізької області 17.05.2021) про ухвалення додаткового рішення щодо розподілу витрат на професійну правничу допомогу задоволено: присуджено до стягнення з ОСОБА_1 на користь Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Олімпієць 2016" 7 700,00 грн витрат на професійну правничу допомогу.

Також, додатковим рішенням Господарського суду Запорізької області від 15.08.2022 у справі № 908/174/20 заяву Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Олімпієць 2016" (зареєстровану в канцелярії Господарського суду Запорізької області 17.05.2021) про ухвалення додаткового рішення щодо розподілу витрат на професійну правничу допомогу задоволено: присуджено до стягнення з ОСОБА_1 на користь Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Олімпієць 2016" 2 800,00 грн витрат на професійну правничу допомогу.

Додатковим рішенням Господарського суду Запорізької області від 12.09.2022 у справі № 908/174/20 присуджено до стягнення з Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Олімпієць 2016" на користь ОСОБА_1 14 000,00 грн витрат на професійну правничу допомогу.

Постановою від 18.01.2023 Верховний Суд (Кібенко О. Р. - головуючий суддя, судді: Бакуліна С. В., Стратієнко Л. В.) скасував постанову Центрального апеляційного господарського суду від 27.04.2022 та додаткову постанову Центрального апеляційного господарського суду від 24.05.2022 у справі № 908/174/20. Справу № 908/174/20 направив на новий розгляд до Центрального апеляційного господарського суду.

За результатом нового розгляду, постановою від 20.07.2023 Центральний апеляційний господарський суд змінив рішення Господарського суду Запорізької області від 11.05.-12.05.2021 у справі № 908/174/20 в частині задоволення позовних вимог, виклавши його мотивувальну частину в редакції цієї постанови. Рішення Господарського суду Запорізької області від 11.05.-12.05.2021 у справі № 908/174/20 в частині залишення без розгляду позовних вимог про визнання дій Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Олімпієць 2016" щодо відключення помешкання ОСОБА_1 від постачання електричної енергії протиправними, відмови в іншій частині заявлених позовних вимог та розподілу судового збору - скасував. Ухвалив в цій частині нове рішення, яким визнав недійсним рішення загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Олімпієць 2016" від 30.01.2018, оформлені протоколом № 4 в частині питання 6 порядку денного. Закрив провадження в частині позовних вимог про визнання дій Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Олімпієць 2016" щодо відключення помешкання ОСОБА_1 від постачання електричної енергії протиправними та стягнення пов`язаної з цим моральної шкоди. У задоволенні решти заявлених позовних вимог відмовив. Скасував додаткові рішення Господарського суду Запорізької області від 15.08.2022 у справі № 908/174/20. Присудив до стягнення з Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Олімпієць 2016" в дохід Державного бюджету України судовий збір у сумі 10 510,00 грн. Присудив до стягнення з ОСОБА_1 на користь Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Олімпієць 2016" витрати на професійну правничу допомогу в сумі 5 000,00 грн. Присудив до стягнення з Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Олімпієць 2016" на користь ОСОБА_1 витрати на професійну правничу допомогу в сумі 10 000,00 грн.

05 вересня 2023 року ОСОБА_1 звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою на рішення Господарського суду Запорізької області від 11.05.-12.05.2021 та постанову Центрального апеляційного господарського суду від 20.07.2023 у справі № 908/174/20.

Перевіривши матеріали касаційної скарги ОСОБА_1 , Судом встановлено, що її слід залишити без руху з огляду на таке.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 287 Господарського процесуального кодексу України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки, мають право подати касаційну скаргу на рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи та постанову суду апеляційної інстанції, крім судових рішень, визначених у частині 3 цієї статті.

Поряд з цим, за приписами частини 2 зазначеної статті підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 1, 4 частини 1 цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно в таких випадках:

1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;

2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні;

3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах;

4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 310 цього Кодексу.

При цьому пунктом 5 частини 2 статті 290 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що у касаційній скарзі повинно бути зазначено підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 287 цього Кодексу підстави (підстав).

У разі подання касаційної скарги на підставі пункту 1 частини 2 статті 287 цього Кодексу в касаційній скарзі зазначається постанова Верховного Суду, в якій викладено висновок про застосування норми права у подібних правовідносинах, що не був врахований в оскаржуваному судовому рішенні.

У разі подання касаційної скарги на підставі пункту 2 частини 2 статті 287 цього Кодексу в касаційній скарзі зазначається обґрунтування необхідності відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду.

З тексту касаційної скарги ОСОБА_1 вбачається, що підставами касаційного оскарження судових рішень у справі № 908/174/20 є неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права за наявності виключних випадків, передбачених пунктами 3 та 4 частини 2 статті 287 Господарського процесуального кодексу України.

Скаржник зазначає, що предметом розгляду позову було встановлення кількості співвласників будинку, які мають право приймати участь у голосуванні; загальна кількість усіх співвласників встановлюється на підставі правовстановлюючих документів власників квартир, як і право на участь в управлінні об`єднанням відповідно до норм діючого законодавства та Статуту; з цього питання відсутній висновок Верховного Суду; це питання має суттєве значення для вирішення справи по суті та застосування єдиної практики у всіх ОСББ, адже без встановлення в будинку всіх співвласників, які мають право приймати участь у голосуванні, рішення співвласників не можна визнати законними, легітимними та такими, що прийняті згідно із статутом. ОСОБА_1 також зауважує, що суд необґрунтовано відхилив клопотання про витребування доказів та встановив обставини, що мають суттєве значення, на підставі недопустимих доказів.

Водночас у разі визначення підставою касаційного оскарження судових рішень у справі наявність виключного випадку, передбаченого пунктом 3 частини 2 статті 287 Господарського процесуального кодексу України, скаржник повинен чітко зазначити конкретну норму (норми) права (пункт, частину, статтю, назву кодексу/закону) щодо якої (яких) відсутній висновок Верховного Суду її (їх) застосування і висновок щодо застосування якої (яких) необхідно зробити Верховному Суду.

Однак ОСОБА_1 не зазначено конкретну норму (норми) права щодо якої (яких) відсутній висновок Верховного Суду її застосування.

Крім того, у розділі 3 касаційної скарги "Розподіл судових витрат" Шолудько Володимир Іванович викладає свою незгоду стосовно перегляду Центральним апеляційним судом додаткових рішень Господарського суду Запорізької області від 15.08.2022 та позиції суду щодо додаткового рішення Господарського суду Запорізької області від 12.09.2022, при цьому не зазначає, що ці судові рішення також оскаржуються. Однак у прохальній частині касаційної скарги скаржник просить повністю скасувати, зокрема, постанову Центрального апеляційного господарського суду від 20.07.2023 у справі № 908/174/20, якою додаткові рішення Господарського суду Запорізької області від 15.08.2022 були скасовані.

Також, статтею 288 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що касаційна скарга на судове рішення подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, що оскаржується, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення. Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині 4 статті 293 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст постанови Центрального апеляційного господарського суду від 20.07.2023 у справі № 908/174/20 складено 01.08.2023, отже з цього моменту почався перебіг двадцятиденного строку, встановленого для її оскарження в касаційному порядку. Таким чином, останнім днем для подання касаційної скарги на оскаржувану постанову було 21.08.2023 включно, після цього процесуальний строк вважається таким, що пропущений.

Із касаційною скаргою ОСОБА_1 звернувся 05.09.2023, тобто після перебігу строку, встановленого для подання касаційної скарги, передбаченого Господарським процесуальним кодексом України. У тексті касаційної скарги скаржник посилається на частину 2 статті 288 Господарського процесуального кодексу України, зазначає, що постанову Центрального апеляційного господарського суду від 20.07.2023 у справі № 908/174/20 отримано ним 17.08.2023 і просить поновити строк на касаційне оскарження. Водночас до касаційної скарги не додано доказів отримання постанови Центрального апеляційного господарського суду від 20.07.2023 у справі № 908/174/20 саме 17.08.2023.

Згідно із пунктом 6 частини 2 статті 42 Господарського процесуального кодексу України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Відповідно до частини 1 статті 119 Господарського процесуального кодексу України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій.

Нормами Господарського процесуального кодексу України не передбачено автоматичного та безумовного поновлення строку на касаційне оскарження, у зв`язку з лише самим посиланням на дату отримання копії судового рішення. Дійсно, учасник справи має право на поновлення пропущеного строку якщо касаційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення, проте для цього необхідно заявити відповідне клопотання, обґрунтувати поважність причин пропуску такого строку та надати суду належні докази. Такими доказами, зокрема, можуть бути поштовий конверт, в якому отримано оскаржуване судове рішення, а у разі отримання судового рішення через електронну пошту - скріншот поштової скриньки із датою його надходження в електронному вигляді.

Крім того, відповідно до пункту 2 частини 4 статті 290 Господарського процесуального кодексу України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір".

Частиною 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Частиною 3 статті 6 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до підпункту 1 пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" (у редакції, чинній на момент звернення з позовної заявою) за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру сплачується судовий збір у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Тобто не менше 2 102,00 грн та не більше 735 700,00 грн, оскільки статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01 січня 2020 року встановлений у розмірі 2 102,00 грн, а позовна заява у цій справі подана у січні 2020 року.

Відповідно до підпункту 2 пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" (у редакції, чинній на момент звернення з позовної заявою) за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру сплачується судовий збір у розмірі 1 прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи наведене, при поданні позовної заяви до Господарського суду Запорізької області судовий збір підлягав оплаті у сумі 14 714,00 грн: 12 612,00 грн (за шість немайнових вимог) + 2 102,00 грн (мінімально гранична сума судового збору за подання позову майнового характеру).

Згідно з підпунктом 5 пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" (у редакції, чинній на момент звернення з касаційною скаргою) за подання до господарського суду касаційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

Оскільки в касаційній скарзі ОСОБА_1 просить скасувати рішення Господарського суду Запорізької області від 11.05-12.05.2021 та постанову Центрального апеляційного господарського суду від 20.07.2023 у справі № 908/174/20 і направити справу на новий розгляд до суду першої інстанції, то за подання касаційної скарги до Верховного Суду судовий збір підлягав оплаті в розмірі 29 428,00 грн, а саме 14 714,00 грн * 200%, де 14 714,00 - розмір судового збору, що підлягав сплаті при поданні позовної заяви, 200% - ставка судового збору за подання касаційної скарги.

Однак до касаційної скарги ОСОБА_1 не додано доказів сплати судового збору у встановленому законом порядку та розмірі. Водночас в касаційній скарзі ОСОБА_1 наголошує, що він звільнений від сплати судового збору на підставі ухвали Верховного Суду від 13.12.2022 у справі № 908/174/20.

Частиною 1 статті 8 Закону України "Про судовий збір" унормовано, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Згідно з частиною 2 статті 8 зазначеного вище Закону суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині 1 цієї статті.

Положення статті 8 Закону України "Про судовий збір" містять виключний перелік умов, за наявності яких суд може відстрочити або розстрочити сплату судового збору, зменшити його розмір або звільнити від сплати судового збору.

Як вже зазначалося вище відповідно до пункту 2 частини 4 статті 290 Господарського процесуального кодексу України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Ухвалою від 12.12.2022 у справі № 908/174/20 Верховний Суд звільнив ОСОБА_1 від сплати судового збору за подання касаційної скарги на рішення Господарського суду Запорізької області від 11.05.-12.05.2021 та постанову Центрального апеляційного господарського суду від 27.04.2022, оскільки скаржником було доведено наявність умови, передбаченої пунктом 1 частини 1 статті 8 Закону України "Про судовий збір", - подано докази, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу скаржника за календарний рік, який передував року звернення до Суду з тією касаційною скаргою (за 2021 рік).

Втім при зверненні до Суду з касаційною скаргою на рішення Господарського суду Запорізької області від 11.05-12.05.2021 та постанову Центрального апеляційного господарського суду від 20.07.2023 у справі № 908/174/20 у вересні 2023 року скаржник повинен дотримуватись вимог, встановлених статтею 290 Господарського процесуального кодексу, зокрема, додати до касаційної скарги документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. У разі, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік, у даному випадку за 2022 рік, ОСОБА_1 мав право звернутись до Суду з клопотанням, зокрема, про звільнення від сплати судового збору за подання касаційної скарги та додати до нього відповідні докази, що підтверджують його майновий стан.

Проте скаржником не дотримано вимоги, встановлені статтею 290 Господарського процесуального кодексу.

Згідно із частиною 2 статті 292 Господарського процесуального кодексу України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Відповідно до приписів частини 2 статті 174 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до частини 3 статті 292 Господарського процесуального кодексу України касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 288 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку.

З огляду на викладене, касаційна скарга ОСОБА_1 залишається без руху на підставі частин 2 та 3 статті 292 Господарського процесуального кодексу України, із наданням скаржнику строку для усунення недоліків, що не перевищує десять днів з дня вручення ухвали, шляхом:

- подання Суду належних доказів отримання повного тексту оскаржуваної постанови суду апеляційної інстанції саме 17.08.2023;

- викладення належного обґрунтування виключного випадку, передбаченого пунктом 3 частини 2 статті 287 Господарського процесуального кодексу України (навести норму (норми) права (пункт, частину, статтю) щодо якої (яких) відсутній висновок Верховного Суду її (їх) застосування і висновок щодо застосування якої (яких) необхідно зробити Верховному Суду);

- надання Суду доказів сплати судового збору у сумі 29 428,00 грн або документів, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору згідно із законом, з відповідним клопотанням.

Згідно із частиною 4 статті 174 та частиною 2 статті 292 Господарського процесуального кодексу України, якщо скаржник не усунув недоліки касаційної скарги у строк, встановлений судом, така касаційна скарга вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із касаційною скаргою.

Відповідно до абзацу 2 частини 3 статті 292 та пункту 4 частини 1 статті 293 Господарського процесуального кодексу України суд касаційної інстанції відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на касаційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на касаційне оскарження визнані судом неповажними.

Керуючись статтями 174, 234, 287, 288, 290, 292 Господарського процесуального кодексу України, Суд

У Х В А Л И В:

1. Касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Господарського суду Запорізької області від 11.05-12.05.2021 та постанову Центрального апеляційного господарського суду від 20.07.2023 у справі № 908/174/20 залишити без руху.

2. Надати ОСОБА_1 строк для усунення недоліків касаційної скарги, що не перевищує десять днів з дня вручення ухвали.

3. Роз`яснити ОСОБА_1 , що у разі неусунення недоліків касаційної скарги у встановлений судом строк така касаційна скарга вважається неподаною і підлягає поверненню скаржникові.

4. Роз`яснити ОСОБА_1 , що суд касаційної інстанції відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на касаційне оскарження або наведені підстави та подані докази для поновлення строку на касаційне оскарження визнані судом неповажними.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Головуючий Н. М. Губенко

Судді Г. О. Вронська

І. Д. Кондратова