ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"26" вересня 2023 р. Справа№ 910/13065/22

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Яковлєва М.Л.

суддів: Гончарова С.А.

Шаптали Є.Ю.

за участю секретаря судового засідання: Гончаренка О.С.

за участю представників учасників справи згідно протоколу судового засідання від 26.09.2023 у справі №910/13065/22 (в матеріалах справи)

розглянувши у відкритому судовому засіданні

матеріали апеляційної скарги Публічного акціонерного товариства «Укрнафта»

на рішення Господарського суду міста Києва від 11.05.2023, повний текст якого складений 24.05.2023

у справі № 910/13065/22 (суддя Головіна К.І.)

за позовом Публічного акціонерного товариства «Укрнафта»

до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські Електромережі»

про визнання недійсним рішення

ВСТАНОВИВ:

Позов заявлено про визнання недійсним рішення комісії відповідача по розгляду акта про порушення № 003120, оформленого протоколом засідання № 877 від 25.10.2022, яким позивачу було нараховано обсяг та вартість необлікованої електричної енергії за період з 13.07.2022 по 19.09.2022 на об`єкті система кондиціювання за адресою: м. Київ, провулок Нестеровський, 3-5, в сумі 80 618,09 грн.

У обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що:

- актом про порушення № 003120 від 19.09.2022 зафіксовано порушення п. 8.4.2 Правил роздрібного ринку електричної енергії на об`єкті позивача (о/р 3106177) за адресою: провулок Несторівський 3-5, а саме - відсутність пломби з відбитками тавр ОСР (№ С31280137), що встановлена на накладці трансформатора струму фази «В», внаслідок чого наявний доступ до контактних з`єднань трансформатора струму; виявлені явні ознаки втручання в схему підключення засобу обліку - термічне пошкодження трансформатора струму по фазі «В», пошкодження ізоляції проводу напруги трансформатора струму фази «В», з`єднання проводу виконано за допомогою «скрутки»;

- водночас через наявність захисного екрану вузла обліку системи кондиціювання, на якому наявна захисна пломба, втручання до засобу обліку неможливе, а зняття пломби № С31280137 могло статись під час заміни у грудні 2021 представниками відповідача електролічильника на вузлі обліку системи кондиціювання позивача.

Відповідач проти задоволення позову заперечив, пославшись на те, що:

- в грудні 2021 представником відповідача під час виконання робіт по заміні електролічильника на об`єкті позивача пломба № С31280137, що була встановлена оператором системи розподілу електричної енергії на вузлі обліку позивача, не знімалась та будь-якого підтягування контактних з`єднань не здійснювалось;

- для заміни електролічильника не потрібно знімати пломби з трансформаторів струму;

- доступ до вторинних кіл наявний навіть при встановленому та опломбовуваному екрані, оскільки екран закриває лише частину шафи, в якій встановлено вузол обліку (нижній частині шафи обліку наявний доступ до вторинних кіл живлення електролічильника);

- оскільки 19.09.2022 представниками відповідача, в присутності представника споживача, на об`єкті позивача були зафіксовані порушення п.п. 2.3.1, 2.3.2, 2.3.4, 5.5.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії, п. 5.16.11,5.16.18, 5.16.19, 5.16.22, 6.4.2, 6.5.13 Кодексу комерційного обліку електричної енергії, то на комісійному розгляді цього акту було правомірно прийнято рішення здійснити позивачу нарахування за необліковану електричну енергію за період з 13.07.2022 по 19.09.2022 на суму 80 618,09 грн.

Також відповідач зауважив і на тому, що акт про порушення № 003120 від 19.09.2022 представником позивача підписаний без зауважень.

Рішенням Господарського суду міста Києва від 11.05.2023 у справі № 910/13065/22 у задоволенні позову відмовлено.

Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з того, що:

- у день складання акту про порушення представник споживача Присяжнюк О. П. був присутній при проведенні перевірки на об`єкті за адресою: м. Київ, провулок Несторівський, 3-5, а в подальшому - був ознайомлений з цим актом та отримав його другий примірник, що підтверджується підписом представника позивача на акті № 003120 від 19.09.2022. При цьому будь-яких зауважень чи заперечень щодо вказаного акту представник ПАТ «Укрнафта» не надав, тобто, фактично погодився з виявленим порушенням;

- посилання позивача на те, що 08.12.2022, під час заміни відповідачем на спірному об`єкті споживача електролічильника № 05022332 на електролічильник № 03953706 (про що був складений акт № 026041 від 08.12.2021), відповідач самостійно зняв пломбу № С 31280137, оскільки ця пломба могла заважати здійснювати заміну електролічильника не підтверджені належними доказами. Водночас, в акті встановлення/заміни/технічної перевірки/контрольного огляду/збереження пломб вузла обліку № 026041 від 08.12.2021 відсутні відомості про те, що представником відповідача Костенюком В. М. пломба № С 31280137 знімалась. Вказані обставини також підтверджуються копією пояснень провідного інженера Костенюка В. М. від 23.01.2023;

- при цьому, те, що з наявного у матеріалах справи акту про пломбування засобів обліку № 2043-7 від 31.10.2016 вбачається, що 31.10.2016 представником відповідача Костенюком В. М. здійснювалось опломбування лічильників електричної енергії на об`єкті позивача (у присутності представника позивача електрика Присяжнюка О. П.), у тому числі пломбою № СЗ 1280137, що підтверджується підписами зазначених осіб на акті № 2043-7 від 31.10.2016, свідчить про те, що пломба № С 31280137, яка була встановлена відповідачем на трансформаторі струму ще в 2016 році, мала бути наявна станом на дату проведення технічної перевірки ОСР на предмет порушення ПРРЕЕ (19.09.2022), проте, в ході перевірки виявилось, що така пломба відсутня;

- посилання позивача на захисний екран, встановлений з метою обмеження доступу до електролічильника, трансформаторів струму та інших частин вузла обліку електричної енергії в шафі обліку, який позбавляє можливості будь-якого доступу до вузла обліку електричної енергії, спростовуються наявними у матеріалах справи фото вказаної електроустановки, з яких вбачається, що захисний екран, про який вказує позивач, є таким, що закриває тільки верхню та зовнішню частину вузла обліку електричної енергії, але доступ до нього з боків та знизу є абсолютно вільним;

- посилання позивача на те, що у відповідача ніколи не виникало питань щодо наявності на вузлі обліку проводів у вигляді «скрутки», відхиляються, оскільки вони не спростовують обставин щодо виявленого порушення та ознак втручання в схему підключення засобу обліку на об`єкті позивача.

- водночас, трансформатор струму розташований в шафі обліку на об`єкті позивача за адресою: провулок Несторівський 3-5, на якому було виявлено порушення ПРРЕЕ, є складовою вузла обліку, що знаходиться в межах відповідальності споживача (відповідача), який відповідно до положень чинного законодавства несе відповідальність за збереження і цілісність засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) та зобов`язаний забезпечувати збереження і цілісність установлених на його території та/або об`єкті (у його приміщенні) розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування.

Не погоджуючись із рішенням суду першої інстанції, Публічне акціонерне товариство «Укрнафта» звернулось до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення Господарського суду міста Києва від 11.05.2023 у справі № 910/13065/22 повністю та ухвалити нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

У апеляційній скарзі апелянт зазначив про те, що рішення суду першої інстанції є незаконним та необґрунтованим, оскільки викладені у ньому висновки не відповідають встановленим обставинам справи та не були доведені обставинами, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими.

У обґрунтування вимог апеляційної скарги апелянт послався на ті ж самі обставини, що й під час розгляду справи в суді першої інстанції, додатково зауваживши на тому, що необхідність у наявності захисного екрана у нижній частині шафи відсутня, так як у цій частині шафи немає жодного вимірювального приладу або обладнання тому й немає необхідності встановлювати якісь додаткові засоби захисту від проникнення та на тому, що від відповідача ніколи не надходило вимог або пропозицій про збільшення розміру захисного екрану або встановлення окремого захисного екрана, який би закривав саме нижню частину шафи вузла обліку системи кондиціювання.

Згідно витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 13.06.2023, справу № 910/13065/22 передано на розгляд колегії суддів у складі: Яковлєв М.Л. - головуючий суддя; судді: Гончаров С.А., Шаптала Є.Ю..

З огляду на те, що апеляційна скарга надійшла до Північного апеляційного господарського суду без матеріалів справи, що у даному випадку унеможливлює розгляд поданої апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку про необхідність витребування матеріалів даної справи у суду першої інстанції та відкладення вирішення питань, пов`язаних з рухом апеляційної скарги, які визначені главою 1 розділу IV ГПК України, до надходження матеріалів справи.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 14.06.2023 у Господарського суду міста Києва витребувано матеріали справи № 910/13065/22, а також відкладено вирішення питань, пов`язаних з рухом апеляційної скарги, до надходження матеріалів справи № 910/13065/22.

28.06.2023 від Господарського суду міста Києва до Північного апеляційного господарського суду надійшли матеріали даної справи.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 04.07.2023 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Публічного акціонерного товариства «Укрнафта» на рішення Господарського суду міста Києва від 11.05.2023 у справі № 910/13065/22, розгляд апеляційної скарги призначено на 29.08.2023 о 10:30 год.

17.07.2023 до суду від відповідача надійшов відзив на апеляційну скаргу в якому відповідач, з посиланням на ті ж самі обставини, що й під час розгляду справи в суді першої інстанції,

просить залишити рішення суду першої інстанції без змін та відмовити у задоволенні апеляційної скарги,

Крім того, у відзиві на апеляційну скаргу відповідач навів попередній (орієнтовний) розрахунок судових витрат на професійну правничу допомогу (15 000,00 грн.) та зазначив, що детальний розрахунок таких витрат з урахуванням тривалості розгляду справи та процесуальних дій учасників справи буде наданий відповідачем до суду у відповідності з ч. 8 ст. 129 ГПК України.

В судовому засіданні 29.08.2023 оголошено перерву до 26.09.2023 до 10:30 год.

Станом на 26.09.2023 до Північного апеляційного господарського суду інших відзивів на апеляційну скаргу та клопотань від учасників справи не надходило.

Під час розгляду справи позивач апеляційну скаргу підтримав у повному обсязі та просив її задовольнити, відповідач задоволення апеляційної скарги заперечив, просив залишити її без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Згідно із ст.269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права. У суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

Колегія суддів, беручи до уваги межі перегляду справи у апеляційній інстанції, обговоривши доводи апеляційної скарги та відзиву, заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, проаналізувавши на підставі фактичних обставин справи застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права при прийнятті оскаржуваного судового рішення, дійшла до висновку про те, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, а оскаржуване рішення суду першої інстанції не підлягає скасуванню чи зміні, з наступних підстав.

Відповідно до Закону України «Про ринок електричної енергії», відповідач є оператором системи розподілу (далі - ОСР), що діє на підставі ліцензії на право провадження господарської діяльності з розподілу електричної енергії, затвердженою постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - НКРЕКП) № 1411 від 13.11.2018.

Відповідач у своїй діяльності керується Законом України «Про ринок електричної енергії», Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими постановою НКРЕКП № 312 від 14.03.2018 (далі - ПРРЕЕ), Кодексом систем розподілу, затвердженим постановою НКРЕКП № 310 від 14.03.2018 (далі - КСР), Кодексом комерційного обліку електричної енергії, затвердженим постановою НКРЕКП № 311 від 14.03.2018 (далі - ККОЕЕ) та іншими нормативно-правовими актами, що регулюють правовідносини у цій сфері.

Згідно ч. 1 ст. 4 Закону України «Про ринок електричної енергії» учасники ринку електричної енергії провадять свою діяльність на ринку електричної енергії на договірних засадах.

31.10.2012 позивач (споживач) та ПАТ «Київенерго», правонаступником якого є відповідач (постачальник), уклали підписали додаток 1 до додаткової угоди від 31.10.2012 до договору № 6177 від 10.01.1991, яким уклали договір про постачання електричної енергії № 3106177 (далі Договір), за умовами якого постачальник продає електричну енергію споживачу для забезпечення потреб електроустановок споживача за об`єктами споживача згідно з умовами цього договору та додатків до договору, що є його невід`ємною частиною, а споживач оплачує постачальнику вартість використаної (купленої) електричної енергії та здійснює інші платежі згідно з умовами цього договору та додатків до договору, що є його невід`ємними частинами.

Відповідно до п. 2.3.5 Договору споживач зобов`язується забезпечувати безперешкодний доступ уповноважених представників постачальника до засобів (систем) обліку електроенергії, вимірювання потужності та контролю показників якості електроенергії.

З наявної у матеріалах справи копії додатку № 3.1 до договору № 6177 вбачається що електрична енергія постачається на об`єкт «Холодильна установка» за адресою: провулок Нестеровський 3-5.

У додатку 6А (акт розмежування балансової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності сторін) до договору сторони погодили, що:

- межа відповідальності за стан та обслуговування електромереж та установок встановлюється на кабельних наконечниках в трансформаторній підстанції ТП-4593, між позивачем та відповідачем;

- споживач несе відповідальність за технічний стан та експлуатацію електрообладнання, що перебуває на його балансі: КЛ-0.4 кВ від ГРЩ до ВРП приміщення банку ВРП та внутрішні мережі.

З 01.01.2019 розподіл електричної енергії на об`єкт позивача за адресою: м. Київ, провулок Несторівський, 3-5 здійснюється відповідачем на підставі договору споживача про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії, до умов якого позивача приєднано відповідно до п. 4 постанови НКРЕКП № 312 від 14.03.2018, на умовах договору про постачання електричної енергії за особовим рахунком споживача № 3106177. Джерело живлення об`єкта - трансформаторна підстанція ТП-4593.

31.10.2016 представником відповідача Костенюком В. М. здійснювалось опломбування, лічильників електричної енергії на об`єкті позивача (у присутності представника електрика Присяжнюка О. П.), у тому числі пломбою № СЗ 1280137, про що складено акт про пломбування засобів обліку № 2043-7 від 31.10.2016, який (акт) представником позивача підписаний без зауважень.

19.09.2022 представниками відповідача (оператором системи розподілу) на об`єкті позивача - системі кондиціювання за адресою: м. Київ, провулок Несторівський, 3-5, було зафіксовано порушення п.п. 2.3.1, 2.3.2, 2.3.4, 5.5.5 ПРРЕЕ, п.п. 5.16.11, 5.16.18, 5.16.19, 5.16.22, 6.4.2, 6.5.13 ККОЕЕ, що відповідає порушенню п. 8.4.2 ПРРЕЕ, а саме: відсутність пломби з відбитками тавр ОСР № С31280137, яка встановлена на накладці трансформатора струму фази «В», внаслідок чого наявний доступ до контактних з`єднань трансформатора струму; 2) виявлені явні ознаки втручання в схему підключення засобу обліку, а саме - термічне пошкодження трансформатора струму по фазі «В», пошкодження ізоляції проводу напруги трансформатора струму фази «В», з`єднання проводу виконано за допомогою «скрутки» про що складено акту про порушення № 003120.

Зі змісту акту про порушення № 003120 слідує, що вказані порушення були виявлені в присутності уповноваженого представника споживача (позивача) інженера-електрика Присяжнюка О. П. та зафіксовані представниками відповідача (Тараном А. Р., Смірновим М. С., Лисюком П. Ю.), а до акту додані фотоматеріали.

Вказаний акт про порушення № 003120 був підписаний без зауважень, із врученням другого примірника цього акту представнику споживача Присяжнюку О. П., якого було повідомлено (та про це зазначено в акті), що засідання комісії з розгляду акту відбудеться 25.10.2022 о 11:45 за адресою: вул. Новокостянтинівська, 1А, каб. 119.

Того ж дня (19.09.2022) представниками відповідача виявлені порушення ПРРЕЕ на об`єкті споживача були усунуті, що підтверджуються актами № ТПЗ 2203550, 2203557, що також були підписані без зауважень представником позивача Присяжнюком О. П.

Листом № 3/01/3/27839 від 23.09.2022 відповідач додатково повідомив позивача про дату та час проведення засідання комісії з розгляду акту про порушення від 19.09.2022. На доказ направлення вказаного листа до матеріалів справи долучено належним чином засвідчені копії списку рекомендованих листів № 73, фіскальних чеків.

25.10.2022 відбулось засідання комісії відповідача з розгляду акта про порушення № 003120 від 19.09.2022, на яке представник споживача не прибув. За результатами розгляду вказаного акта комісією була встановлена наявність в діях споживача порушення п.п. 2.3.1, 2.3.2, 2.3.4, 5.5.5 ПРРЕЕ, п.п. 5.16.11, 5.16.18, 5.16.19, 5.16.22, 6.4.2, 6.5.13 ККОЕЕ, що відповідає порушенню п. 8.4.2 ПРРЕЕ, та прийнято рішення провести нарахування за необліковану електричну енергію згідно з п. 8.4.10 ПРРЕЕ та за формулою № 4 порядку, визначеного главою 8.4 розділу VIII Правил роздрібного ринку електричної енергії, за період з 13.07.2022 по 19.09.2022 у сумі 80 618,09 грн.

Вказане рішення оформлене протоколом № 877 від 25.10.2022, який листом № 3/01/5/31737 від 26.10.2022 разом з розрахунком та рахунком на оплату донарахованої електричної енергії було направлено на адресу позивача: 04053, м. Київ, провул. Несторівський 3-5.

Звертаючись до суду з даним позовом, позивач просить визнати недійним визнання недійсним рішення комісії відповідача по розгляду акта про порушення № 003120, оформленого протоколом засідання № 877 від 25.10.2022, яким позивачу було нараховано обсяг та вартість необлікованої електричної енергії за період з 13.07.2022 по 19.09.2022 на об`єкті система кондиціювання за адресою: м. Київ, провулок Нестеровський, 3-5, в сумі 80 618,09 грн.

У обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що:

- актом про порушення № 003120 від 19.09.2022 зафіксовано порушення п. 8.4.2 Правил роздрібного ринку електричної енергії на об`єкті позивача (о/р 3106177) за адресою: провулок Несторівський 3-5, а саме - відсутність пломби з відбитками тавр ОСР (№ С31280137), що встановлена на накладці трансформатора струму фази «В», внаслідок чого наявний доступ до контактних з`єднань трансформатора струму; виявлені явні ознаки втручання в схему підключення засобу обліку - термічне пошкодження трансформатора струму по фазі «В», пошкодження ізоляції проводу напруги трансформатора струму фази «В», з`єднання проводу виконано за допомогою «скрутки»;

- водночас через наявність захисного екрану вузла обліку системи кондиціювання, на якому наявна захисна пломба, втручання до засобу обліку неможливе, а зняття пломби № С31280137 могло статись під час заміни у грудні 2021 представниками відповідача електролічильника на вузлі обліку системи кондиціювання позивача.

Суд першої інстанції у задоволенні позовних вимог відмовив, що колегія суддів вважає вірним, з огляду на таке.

Статтею 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» передбачена відповідальність за порушення законодавства, що регулює функціонування ринку електричної енергії. Учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом.

Згідно з ч. 2 ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» правопорушеннями на ринку електричної енергії є, зокрема:

недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії (п. 2);

крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики,

споживання електричної енергії без приладів обліку (п. 4);

пошкодження цілісності пломб, повірочного тавра тощо (п. 14);

несанкціоноване втручання в роботу об`єктів електроенергетики (п. 18).

Згідно з п. 8.6 договору про розподіл електричної енергії у разі порушення розрахункового обліку з вини споживача, останній сплачує оператору системи розподілу вартість необлікованої електроенергії, визначену відповідно до вимог ПРРЕЕ.

Відповідно до п. 8.9 договору про розподіл електричної енергії у разі виявлення однією зі сторін порушень умов договору іншою стороною та/або порушень ПРРЕЕ, ККОЕЕ, КСР, Кодексу системи передачі, Закону України «Про ринок електричної енергії» та інших нормативно-правових актів, за які законодавством передбачене застосування санкцій чи які тягнуть за собою збитки, недоотриману продукцію або вигоду тощо, на місці оформлюється двосторонній акт порушень. Акт складається у присутності представників обох сторін договору у двох примірниках. Сторона, дії або бездіяльність якої стала причиною складання акта, має право внести до акту свої зауваження.

Сторона, яка виявила порушення своїх прав, зобов`язана попередити іншу сторону про необхідність складання акта. Інша сторона не може без поважних причин відмовитись від складання та підписання акта.

Відповідно до п. 8.2.5 ПРРЕЕ у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 9 до Правил.

Акт про порушення складається представниками оператора системи, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред`явлення ними службових посвідчень.

Акт про порушення підписується представником (представниками) оператора системи, який (які) брали участь у перевірці, та споживачем (представником споживача) або іншою особою, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи).

Із матеріалів справи слідує, що у день складання акту про порушення № 003120 представник споживача Присяжнюк О. П. був присутній при проведенні перевірки на об`єкті за адресою: м. Київ, провулок Несторівський, 3-5, а в подальшому - був ознайомлений з цим актом та отримав його другий примірник, що підтверджується підписом представника позивача на акті № 003120 від 19.09.2022. При цьому будь-яких зауважень чи заперечень щодо вказаного акту представник позивача не надав, тобто, фактично погодився з виявленим порушенням.

Разом з тим, під час розгляду справи в суді позивач вказав, що ненадання зауважень до акту було спричинене тим, що його представнику не було зрозуміло, у чому полягає вина позивача у виявленому порушенні, оскільки доступ до вузла обліку системи кондиціювання був обмежений захисним екраном, а пломби на цьому захисному екрані (у тому числі і пломба № С 31280137, відсутність якої була зафіксована у акті про порушення), були цілими та неушкодженими.

Позивач вважає, що 08.12.2022, під час заміни відповідачем на об`єкті споживача електролічильника № 05022332 на електролічильник № 03953706 (акт № 026041 від 08.12.2021,), відповідач самостійно зняв пломбу № С 31280137, оскільки ця пломба могла заважати здійснювати заміну електролічильника.

Суд першої інстанції цілком обґрунтовано не прийняв до уваги вказані доводи позивача, зазначивши про те, що вказані твердження не підтверджені належними доказами. При цьому, в акті встановлення/заміни/технічної перевірки/контрольного огляду/збереження пломб вузла обліку № 026041 від 08.12.2021 відсутні відомості про те, що представником відповідача Костенюком В. М. пломба № С 31280137 знімалась. Вказані обставини також підтверджуються копією пояснень провідного інженера Костенюка В. М. від 23.01.2023, у яких останній підтвердив інформацію про те, що зняття вказаної пломби ним не здійснювалось, термічних пошкоджень на пломбі немає і підтягування контактних з`єднань не проводилось.

При цьому з наявного у матеріалах справи акту про пломбування засобів обліку № 2043-7 від 31.10.2016 вбачається, що 31.10.2016 представником відповідача Костенюком В. М. здійснювалось опломбування, лічильників електричної енергії на об`єкті позивача (у присутності представника ПАТ «Укрнафта» електрика Присяжнюка О. П.), у тому числі пломбою № СЗ 1280137, що підтверджується підписами зазначених осіб на акті № 2043-7 від 31.10.2016.

Обов`язок з доказування слід розуміти як закріплену в процесуальному та матеріальному законодавстві міру належної поведінки особи, що бере участь у судовому процесі, із збирання та надання доказів для підтвердження свого суб`єктивного права, що має за мету усунення невизначеності, яка виникає в правовідносинах у разі неможливості достовірно з`ясувати обставини, які мають значення для справи.

Важливим елементом змагальності процесу є стандарти доказування - спеціальні правила, яким суд має керуватися при вирішення справи. Ці правила дозволяють оцінити, наскільки вдало сторони виконали вимоги щодо тягаря доказування і наскільки вони змогли переконати суд у своїй позиції, що робить оцінку доказів більш алгоритмізованою та обґрунтованою.

На сьогодні у праві існують такі основні стандарти доказування: «баланс імовірностей» (balance of probabilities) або «перевага доказів» (preponderance of the evidence); «наявність чітких та переконливих доказів» (clear and convincing evidence); «поза розумним сумнівом» (beyond reasonable doubt).

Законом України №132-IX від 20.09.2019 «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні» (набув чинності 17.10.2019), зокрема, внесено зміни до ГПК України та змінено назву статті 79 ГПК України з «Достатність доказів» на нову - «Вірогідність доказів» та викладено її у новій редакції, фактично впровадивши в господарський процес стандарт доказування «вірогідності доказів».

Стандарт доказування «вірогідності доказів», на відміну від «достатності доказів», підкреслює необхідність співставлення судом доказів, які надає позивач та відповідач. Тобто з введенням в дію нового стандарту доказування необхідним є не надати достатньо доказів для підтвердження певної обставини, а надати саме ту їх кількість, яка зможе переважити доводи протилежної сторони судового процесу.

Відповідно до ст. 79 ГПК України наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Тлумачення змісту цієї статті свідчить, що нею покладено на суд обов`язок оцінювати докази, обставини справи з огляду на їх вірогідність, яка дозволяє дійти висновку, що факти, які розглядаються скоріше були (мали місце), аніж не були.

Вказана правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 25.06.2020 у справі № 924/233/18.

Слід зауважити, що Верховний Суд в ході касаційного перегляду судових рішень неодноразово звертався загалом до категорії стандарту доказування та відзначав, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Цей принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони. Одночасно цей принцип не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує. Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний (постанови Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 02.10.2018 у справі № 910/18036/17, від 23.10.2019 у справі № 917/1307/18, від 18.11.2019 у справі № 902/761/18, від 04.12.2019 у справі № 917/2101/17).

Аналогічний стандарт доказування застосовано Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 18.03.2020 у справі № 129/1033/13-ц (провадження № 14-400цс19).

Такий підхід узгоджується з судовою практикою Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ), юрисдикція якого поширюється на всі питання тлумачення і застосування Конвенції (пункт 1 статті 32 Конвенції). Так, зокрема, у рішенні 23.08.2016 у справі «Дж. К. та Інші проти Швеції» («J.K. AND OTHERS v. SWEDEN») ЄСПЛ наголошує, що «у країнах загального права у кримінальних справах діє стандарт доказування «поза розумним сумнівом («beyond reasonable doubt»). Натомість, у цивільних справах закон не вимагає такого високого стандарту; скоріше цивільна справа повинна бути вирішена з урахуванням «балансу вірогідностей». … Суд повинен вирішити, чи являється вірогідність того, що на підставі наданих доказів, а також правдивості тверджень заявника, вимога цього заявника заслуговує довіри».

Схожий стандарт під час оцінки доказів застосовано у рішенні ЄСПЛ від 15.11.2007 у справі «Бендерський проти України» («BENDERSKIY v. Ukraine»), в якому суд оцінюючи фактичні обставини справи звертаючись до балансу вірогідностей вирішуючи спір виходив з того, що факти встановлені у експертному висновку, є більш вірогідним за інші докази.

Відповідно до статті 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Дослідивши наявні у матеріалах справи докази з урахуванням приписів ст.ст. 76-79 ГПК України, колегія суддів зазначає про те, що, відповідачем надано більш переконливі та вагомі докази на підтвердження того, що пломба № С 31280137, яка була встановлена відповідачем на трансформаторі струму ще в 2016 році, мала бути наявна станом на дату проведення технічної перевірки ОСР на предмет порушення ПРРЕЕ (19.09.2022), проте, в ході перевірки виявилось, що така пломба відсутня.

Щодо посилань позивача на те, що захисний екран, який встановлений з метою обмеження доступу до електролічильника, трансформаторів струму та інших частин вузла обліку електричної енергії в шафі обліку, позбавляє можливості будь-якого доступу до вузла обліку електричної енергії, слід зазначити наступне.

З наявних у матеріалах справи світлин вказаної електроустановки вбачається, що вказаний захисний екран, є таким, що закриває тільки верхню та зовнішню частину вузла обліку електричної енергії, але доступ до нього з боків та знизу є абсолютно вільним.

Крім того, з пояснень провідного інженера відповідача Тарана А. Р. (який 19.09.2022 був присутній під час проведення перевірки та виявлення порушення ПРРЕЕ на об`єкті споживача) слідує, що для заміни електролічильника не потрібне зняття пломби з трансформаторів струму, а доступ до вторинних кіл наявний навіть при встановленому та опломбованому екрані, оскільки він закриває лише частину шафи, в якій встановлено вузол обліку. Отже в нижній частині шафи вузла обліку наявний доступ до вторинних кіл живлення електролічильника та виявлена «скрутка» в проводі напруги трансформатора струму.

Суд першої інстанції цілком вірно відхилив посилання позивача на те, що у відповідача ніколи не виникало питань щодо наявності на вузлі обліку проводів у вигляді «скрутки», зазначивши про те, що такі посилання не спростовують обставин щодо виявленого порушення та ознак втручання в схему підключення засобу обліку на об`єкті позивача.

Згідно з п.п. 2.3.4 ПРРЕЕ відповідальність за збереження і цілісність засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування покладається на власника (користувача) електроустановки або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені. Відповідальним за експлуатацію та технічний стан засобів (вузлів) вимірювальної техніки є їх власник.

Згідно з п.п. 14 п. 1.2.1 ККОЕЕ вузол обліку електричної енергії (вузол збліку) - це сукупність обладнання та засобів вимірювальної техніки, змонтованих та з`єднаних між собою за встановленою схемою для забезпечення вимірювання та обліку електричної енергії в заданій точці вимірювання. До складу вузла обліку можуть входити лічильники електричної енергії, трансформатори струму, трансформатори напруги, устаткування автоматичного відключення чи обмеження потужності, засоби захисту (автоматичні вимикачі збо запобіжники), вторинні кола струму і напруги та інші допоміжні засоби (тестові блоки, перетворюючі імпульсів, блоки живлення, обладнання дистанційної передачі даних тощо). Характеристики складових вузла обліку мають бути достатніми для вимірювання електричної енергії із заданою періодичністю та похибкою.

Згідно з п.п. 8 п. 5.5.5 ПРРЕЕ споживач електричної енергії зобов`язаний забезпечувати збереження і цілісність установлених на його території та/або об`єкті (у його приміщенні) розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування.

Пунктом 5.5.1 ККОЕЕ передбачено, що власники (користувачі) електроустановок, об`єктів або окремих елементів об`єкта, території (приміщення), де встановлені засоби комерційного обліку електричної енергії (ЗКО), пломби та індикатори впливу (зокрема електричного/магнітного поля) на ЗКО, а також інше обладнання вузлів обліку, відповідають за їх збереження і цілісність (зокрема дотримання обумовлених проектом параметрів зовнішнього середовища, захист від пошкоджень та зовнішнього втручання) відповідно до акту пломбування (документа, що підтверджує факт пломбування і передачу на збереження ЗКО, установлених пломб та індикаторів).

Отже, розташований в шафі обліку на об`єкті позивача за адресою: провулок Несторівський 3-5, трансформатор струму є складовою вузла обліку, що знаходиться в межах відповідальності споживача.

Послання позивача на те, що від відповідача ніколи не надходило вимог або пропозицій про збільшення розміру захисного екрану або встановлення окремого захисного екрана, який би закривав саме нижню частину шафи вузла обліку системи кондиціювання, колегією суддів не приймаються, так як саме позивач несе відповідальність за збереження і цілісність установлених на його території та/або об`єкті (у його приміщенні) розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб, та, відповідно, саме він має вчиняти дії для виконання покладених на нього обов`язків.

Відповідно до п. 6.5.13 ККОЕЕ у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, мережами якого передається/розподіляється електрична енергія споживачу, порушень цього Кодексу або Правил роздрібного ринку фактів безоблікового споживання електричної енергії, пошкодження чи зриву пломб, пломбувального матеріалу та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про збереження пломб, або пошкодження відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження ЗКО, на місці виявлення порушення у присутності споживача і представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення відповідно до Правил роздрібного ринку.

Також згідно з п. 8.2.5. ПРРЕЕ у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 9 до Правил.

Відповідно до п. 8.2.6 ПРРЕЕ на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Споживач має бути повідомлений про час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 7 календарних днів до призначеної дати засідання.

Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти глави 8.4 розділу ПРРЕЕ та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків.

Як встановлено вище, в день проведення технічної перевірки уповноважений представник споживача отримав примірник акту про порушення № 003120 від 19.09.2022, в якому містилась інформація про засідання 25.10.2022 комісії з розгляду вказаного акта, додатково про засідання його було повідомлено і листом № 3/01/3/27839 від 23.09.2022, проте позивач на засідання комісії з розгляду акта про порушення не з`явився, а також не надав будь-яких заперечень щодо виявлених порушень.

Згідно з пп. 2 п. 8.4.2. ПРРЕЕ визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення, складеного у порядку, визначеному Правилами, у разі, зокрема, пошкодження або відсутності пломб з зідбитками тавр оператора системи чи інших заінтересованих сторін, установлених на засобах вузлах) вимірювальної техніки в місцях, указаних в акті про пломбування, складеному в порядку, визначеному Кодексом комерційного обліку, або в іншому документі, який підтверджує факт пломбування і передачу на збереження засобів вимірювальної техніки та установлених пломб (крім пломб, установлених на кріпленнях кожуха лічильника електричної енергії).

Відповідно до п. 8.4.10 ПРРЕЕ у разі виявлення у непобутового споживача порушень, зазначених у підпунктах 1 - 5 пункту 8.4.2 цієї глави, величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії протягом робочого часу (Wдоб, кВт год) розраховується за формулою (4).

Так, згідно з розрахунком вартості електроенергії, спожитої без обліку (договору), обсяг необлікованої електричної енергії, донарахованої позивачу за період з 13.07.2022 по 19.09.2022, склав 15 361 кВт*г, що становить 80 618,09 грн.

За таких обставин, враховуючи обґрунтованість доводів відповідача про наявність порушень на об`єкті позивача, вказаних у акті про порушення № 003120 від 19.09.2022, суд першої інстанції дійшов вірного висновку про відсутність підстав для визнання недійсним рішення комісії відповідача по розгляду акта про порушення № 003120, оформленого протоколом засідання № 877 від 25.10.2022, яким позивачу було нараховано обсяг та вартість необлікованої електричної енергії за період з 13.07.2022 по 19.09.2022 на об`єкті система кондиціювання за адресою: м. Київ, провулок Нестеровський, 3-5, в сумі 80 618,09 грн. та відмовив у задоволенні позову.

Щодо інших аргументів сторін колегія суддів зазначає, що вони були досліджені та не наводяться у судовому рішенні, позаяк не покладаються в його основу, тоді як Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (справа Серявін проти України, § 58, рішення від 10.02.2010). Названий Суд зазначив, що, хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довод (рішення Європейського суду з прав людини у справі Трофимчук проти України).

Дослідивши матеріали наявні у справі, апеляційний суд робить висновок, що суд першої інстанції дав належну оцінку доказам по справі та виніс законне обґрунтоване судове рішення, яке відповідає чинному законодавству, фактичним обставинам і матеріалам справи.

Доводи апеляційної скарги не спростовують висновку місцевого господарського суду з огляду на вищевикладене.

Виходячи з вищевикладеного, колегія суддів вважає, що скаржник не довів обґрунтованість своєї апеляційної скарги, докази на підтвердження своїх вимог суду не надав, апеляційний суд погоджується із рішенням Господарського суду міста Києва від 11.05.2023 у справі № 910/13065/22, отже підстав для його скасування або зміни в межах доводів та вимог апеляційної скарги не вбачається.

Враховуючи вимоги та доводи апеляційної скарги, апеляційна скарга Публічного акціонерного товариства «Укрнафта» задоволенню не підлягає.

Відповідно до приписів ст. 129 ГПК України судові витрати по сплаті судового збору за звернення з цією апеляційною скаргою покладаються на апелянта.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 129, 252, 263, 267-271, 273, 275, 276, 281-285, 287 ГПК України, Північний апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства «Укрнафта» на рішення Господарського суду міста Києва від 11.05.2023 у справі № 910/13065/22 залишити без задоволення.

2. Рішення Господарського суду міста Києва від 11.05.2023 у справі № 910/13065/22 залишити без змін.

3. Судові витрати зі сплати судового збору за подачу апеляційної скарги покласти на апелянта.

4. Матеріли справи № 910/13065/22 повернути до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом двадцяти днів з дня складання її повного тексту.

Повний текст судового рішення складено 26.09.2023.

Головуючий суддя М.Л. Яковлєв

Судді С.А. Гончаров

Є.Ю. Шаптала