СХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 вересня 2023 року м. Харків Справа № 922/1419/21

Східний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів: головуючий суддя Плахов О.В., суддя Бородіна Л.І., суддя Здоровко Л.М.,

за участю секретаря судового засідання Садонцевої Л.К.,

за участю представників:

від позивача не з`явився;

від 1-го відповідача Конопля О.М. на підставі довіреності від 07.08.2023р. №01-46/4466;

від 2-го відповідача - не з`явився,

розглянувши апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Біотек-Плюс", Харківська область, смт. Печеніги, (вх.№1384 Х/2) на рішення господарського суду Харківської області від 09.11.2021р. у справі №922/1419/21 (суддя Шатерніков М.І., ухвалене в м.Харків о 13:11год., дата складення повного тексту 19.11.2021р.)

за позовом: Товариства з обмеженою відповідальністю "Біотек-Плюс", Харківська область, смт. Печеніги,

до 1-го відповідача: Акціонерного товариства "Харківобленерго", м.Харків,

до 2-го відповідача: Товариства з обмеженою відповідальністю "Науково-технічна і фінансово-промислова компанія ВГІК", м. Харків,

про скасування рішення

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Біотек-Плюс" звернулось до господарського суду Харківської області з позовною заявою до Акціонерного товариства "Харківобленерго" і Товариства з обмеженою відповідальністю "Науково-технічна і фінансово-промислова компанія ВГІК", в якій позивач просив суд визнати нечинним та скасувати внаслідок не вірного застосування Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006р. №562 та Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою НКРЕ України № 312 від 14.03.2018р. та під час не вірного визначення розміру обсягу недоврахованої електричної енергії та її вартості, рішення АТ "Харківобленерго", оформлене протоколом №15 від 04.10.2018р. по розгляду акту порушення ПКЕЕ № 105938 від 17.04.2018р.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилався на те, що нежитлові приміщення за адресою: Харківська обл., Печенізький район, смт. Печеніги, вул. Поштова, буд. 2-А на момент виникнення спірних правовідносин не перебували у користуванні ТОВ "Біотек-Плюс", позивач не вів фінансово-господарської діяльності, з 20.09.2017р. приміщення перебували в орендному користуванні ТОВ "Науково-технічна і фінансово-промислова компанія "ВГІК" згідно договору оренди №1 від 20.09.2017р.

Одночасно позивач вказував, що нарахування споживачу 295024,31грн. виходячи з даних щодо цілодобового використання позивачем протягом 24 годин на добу без перерви та вихідних електроенергії підлягає скасуванню, оскільки фактично та згідно офіційно наданої до державних органів звітності в ТОВ "Науково-технічна і фінансово-промислова компанія "ВГІК" у термін виникнення та існування спірних правовідносин працювало 16 робітників виключно в денний термін часу з 8 годинним робочим часом: з 9 години ранку до 18 години вечора та двома вихідними днями - субота та неділя.

Ухвалою господарського суду Харківської області від 15.07.2021р. у справі №922/1419/21 визнано зловживанням процесуальними правами визначення у даній справі другим відповідачем ТОВ "Науково-технічна і фінансово-промислова компанія ВГІК"; позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Біотек-Плюс" до Акціонерного товариства "Харківобленерго", Товариства з обмеженою відповідальністю "Науково-технічна і фінансово-промислова компанія ВГІК" про скасування рішення залишено без розгляду; судові витрати Товариства з обмеженою відповідальністю "Біотек-Плюс" у справі у вигляді сплаченого позивачем судового збору у розмірі 2270,00грн. покладено на позивача - Товариство з обмеженою відповідальністю "Біотек-Плюс".

Постановою Східного апеляційного господарського суду від 09.09.2021р. у даній справі задоволено апеляційну скаргу ТОВ "Біотек-Плюс"; скасовано ухвалу господарського суду Харківської області від 15.07.2021р. та направлено справу №922/1419/21 до господарського суду Харківської області на розгляд.

Рішенням господарського суду Харківської області від 09.11.2021р. у справі №922/1419/21 відмовлено повністю в задоволенні позову Товариства з обмеженою відповідальністю "Біотек-Плюс".

Відповідні висновки місцевого господарського суду мотивовані тим, що при розгляді справи № 922/2919/18 судами трьох інстанції було визнано правомірним прийняте АТ "Харківобленерго" рішення та здійснене донарахування ТОВ "Біотек-Плюс" вартості недонарахованої електричної енергії в сумі 295024,31грн.

Зокрема, судами у справі № 922/2919/18 було встановлено, що акт про порушення №105938 від 17.04.2018р. складено у відповідності до приписів Правил користування електричною енергією (які діяли на час складання акту), містить усі вихідні дані, необхідні та достатні для визначення обсягу недорахованої електричної енергії; факт порушення цілісності пломб електропередавальної організації AT Харківобленерго на огорожі шафи обліку та клемної кришці трансформаторів току підтверджено висновком експертного електротехнічного дослідження від 23.08.2018р. №18-1847/04, проведеного Одеським науково-дослідним інститутом судових експертиз та висновком судової експертизи, та № 29015/16413 від 01.02.2021 проведеним НДІСЕ ім. засл. проф. М.С. Бокаріуса; визнано обґрунтованим застосування АТ "Харківобленерго" вихідних даних для нарахування за недовраховану електроенергією відповідно до ПКЕЕ, які діяли на момент складення Акту, та Методики і встановлених нею формул, які діяли на момент як прийняття Акту, так і оскаржуваного рішення, оформленого протоколом №15 від 04.10.2018р.

Враховуючи встановлені судами трьох інстанції в межах справи № 922/2919/18 обставини, господарським судом першої інстанції було відхилено доводи позивача про те, що на момент виникнення спірних правовідносин, нежитлові приміщення за адресою: Харківська обл., Печенізький район, смт. Печеніги, вул. Поштова, буд. 2-А не перебували в користуванні ТОВ "Біотек-Плюс", оскільки правовідносини між позивачем (споживачем) та 1-им відповідачем (постачальником) врегульовані умовами укладеного між ними договору № 13299 від 14.12.2012р. про постачання електричної енергії для забезпечення потреб електроустановки споживача, розташованої за адресою: Харківська область, смт. Печеніги, вулиця Петровського, 2 А.

Отже, з огляду на приписи приписів пункту 3.3 Правил користування електричною енергією, саме на позивача, як власника електроустановки та споживача за договором № 13299 від 14.12.2012р., покладено обов`язок забезпечення збереження і цілісності встановлених на його території (у його приміщенні) розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування.

Натомість правовідносини, що склались між позивачем та 2-им відповідачем, як орендарем спірних нежитлових приміщень, жодним чином не впливають на права та обов`язки сторін договору №13299 від 14.12.2012р. про постачання електричної енергії для забезпечення потреб електроустановки споживача, зокрема, взятих позивачем - ТОВ Біотек-Плюс", на себе зобов`язань та покладених на нього, як власника електроустановки та споживача, в силу законом обов`язків щодо забезпечення збереження і цілісності встановлених на його території (у його приміщенні) розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб.

Окрім викладеного, судом було зазначено про те, що позивачем при зверненні до суду з відповідним позовом було визначено в якості 2-го відповідача - Товариство з обмеженою відповідальністю "Науково-технічна і фінансово-промислова компанія ВГІК", разом з тим не заявлено жодної позовної вимоги до нього та не вказано яким чином 2-им відповідачем порушено права позивача.

Товариство з обмеженою відповідальністю "Біотек-Плюс" з рішенням суду першої інстанції не погодилось та звернулось до Східного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення господарського суду Харківської області від 09.11.2021р. у справі №922/1419/21 та прийняти нове рішення, яким позов задовольнити повністю.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги апелянт посилається на те, що при ухваленні оскаржуваного рішення місцевим господарським судом було порушено як норми матеріального так і процесуального права.

Зокрема, щодо порушення норм процесуального права апелянт посилається на те, що господарський суд першої інстанції розглянув справу та проголосив рішення за відсутності неналежним чином повідомленого позивача про час та місце розгляду справи. В оскаржуваному рішенні суд зазначив, що справу було призначено до розгляду згідно протокольної ухвали суду на 09.11.2021р. о 12:30год., однак в судове засідання 09.11.2023р. позивач явку повноважного представника не забезпечив, про причини неявки не повідомив, проте, виклика до суду на 09.11.2021р. на адресу позивача, як і виклику на 03.11.2021р. не надходило ні засобами поштового зв`язку, ні факсом чи електронною поштою.

Отже, господарський суд першої інстанції дійшов до передчасного висновку про належне повідомлення сторін про дату, час та місце судового розгляду справи.

Крім того, апелянт наголошує, що при ухваленні оскаржуваного рішення місцевий господарський суд не звернув уваги на те, що питання зменшення обсягу недоврахованої електричної енергії та її вартості з підстав невірного застосування пункту 4.6. Методики, зокрема з підстав невірного застосування строку та розміру здійснених оплат, не було предметом апеляційного перегляду рішення господарського суду Харківської області від 05.08.2018р. у справі №922/2919/18.

Таким чином, господарський суд першої інстанції покладаючи повністю в основу рішення суду висновки суду у справі №922/2919/18, фактично ухилився від встановлення дійсних обставин у даній справі, зробив передчасні та необ`єктивні висновки, не дослідивши дійсних аргументів та підстав позовних вимог ТОВ «Біотек-Плюс».

Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 04.02.2022р. витребувано у господарського суду Харківської області матеріали справи №922/1419/21; відкладено вирішення питань, пов`язаних з рухом апеляційної скарги, до надходження матеріалів справи.

08.02.2022р. до Східного апеляційного господарського суду надійшли матеріали справи №922/1419/21 в кількості 3-х томів.

Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 09.02.2022р. залишено апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Біотек-Плюс" без руху в порядку статті 260 Господарського процесуального кодексу України.

Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 22.12.2022р. повернуто апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Біотек-Плюс" на рішення господарського суду Харківської області від 09.11.2021р. у справі №922/1419/21 заявникові.

Постановою Верховного Суду від 15.06.2023р. у справі №922/1419/21 задоволено касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю Біотек-Плюс; скасовано ухвалу Східного апеляційного господарського суду від 22.12.2022р. у справі №922/1419/21; справу № 922/1419/21 направлено до Східного апеляційного господарського суду зі стадії вирішення питання про прийняття до розгляду апеляційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю Біотек-Плюс на рішення господарського суду Харківської області від 09.11.2021р.

Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 27.07.2023р. залишено апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю Біотек-Плюс на рішення господарського суду Харківської області від 09.11.2021р. у справі №922/1419/21 без руху в порядку статті 260 Господарського процесуального кодексу України, з тих підстав, що апелянтом не було додано належних доказів, що підтверджують надсилання копії апеляційної скарги та доданих до неї документів 1-му відповідачу - Акціонерному товариству "Харківобленерго" та 2-му відповідачу - Товариству з обмеженою відповідальністю "Науково-технічна і фінансово-промислова компанія ВГІК".

17.08.2023р. апелянтом подано до апеляційного господарського суду документи на підтвердження усунення недоліків, що стали підставою для залишення апеляційної скарги без руху (вх.№9745).

Відповідно до витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями Східного апеляційного господарського суду від 21.08.2023р., у зв`язку із перебуванням у відпустці судді Мартюхіної Н.О., для розгляду справи №922/1419/21 сформовано колегію суддів у складі: головуючий суддя Плахов О.В., суддя Бородіна Л.І., суддя Здоровко Л.М.

Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 21.09.2023р. відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "Біотек-Плюс" на рішення господарського суду Харківської області від 09.11.2021р. у справі №922/1419/21; встановлено сторонам у справі строк для подання відзиву на апеляційну скаргу - протягом 15 днів (з урахуванням вимог ст.263 Господарського процесуального кодексу України) з дня вручення даної ухвали; встановлено сторонам у справі строк для подання заяв і клопотань - протягом 15 днів з дня вручення даної ухвали; призначено справу до розгляду на "20" вересня 2023 р. о 14:00годині.

08.09.2023р. 1-им відповідачем - Акціонерним товариством "Харківобленерго" подано до апеляційного господарського суду відзив на апеляційну скаргу (вх.№10810), в якому просить суд відмовити в задоволенні апеляційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Біотек-Плюс", рішення господарського суду Харківської області від 09.11.2021р. у справі №922/1419/21 залишити без змін.

У судовому засіданні Східного апеляційного господарського суду 20.09.2023р. представник 1-го відповідача заперечив проти вимог апеляційного скарги, просив відмовити в її задоволенні, рішення господарського суду Харківської області від 09.11.2021р. у справі №922/1419/21 залишити без змін.

Враховуючи, що представник 1-го відповідача з`явився в судове засідання та надав пояснення в обґрунтування своїх вимог та заперечень, матеріали справи містять докази повідомлення позивача та 2-го відповідача про дату, час та місце судового засідання, а також зважаючи на те, що явка представників сторін судом апеляційної інстанції обов`язковою не визнавалась, а участь в засіданні суду є правом, а не обов`язком сторони (стаття 42 Господарського процесуального кодексу України), колегія суддів вважає за можливе розглянути справу за наявними у ній матеріалами, за їх відсутності, оскільки їх неявка не перешкоджає розгляду апеляційної скарги по суті.

Дослідивши матеріали справи, викладені в апеляційній скарзі доводи апелянта, перевіривши правильність застосування господарським судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, а також повноту встановлення обставин справи та відповідність їх наданим доказам, відповідно до статті 269 Господарського процесуального кодексу України, колегія суддів Східного апеляційного господарського суду зазначає наступне.

Як встановлено місцевим господарським судом та не заперечується сторонами у справі, 14.12.2012р. між сторонами АК Харківобленерго, яка у відповідності до закону України Про акціонерні товариства 07.06.2018р. перейменована у Акціонерне товариство Харківобленерго та відповідно пункту 1.3 статуту AT Харківобленерго, є правонаступником усіх прав та обов`язків АК Харківобленерго, та ТОВ Біотек Плюс було укладено договір про постачання електричної енергії № 13299.

Відповідно до пункту 2.3.3 договору, споживач зобов`язується оплачувати постачальнику вартість електричної енергії згідно з умовами додатків №2 "Порядок розрахунків"; здійснювати оплату за перетікання реактивної електричної енергії між електромережею постачальника та електроустановками споживача згідно вимог ПККЕ та додатком №4а "Порядок розрахунків за перетікання реактивної електроенергії" (пункт 2.3.4 договору).

Згідно з пунктом 4.4 договору, у разі виявлення однією із сторін порушень умов Договору іншою особою, за які законодавством передбачене застосування санкцій чи які тягнуть за собою збитки, недоотриману продукцію, тощо, на місці оформляється двосторонній акт; акт складається в присутності представників обох сторін договору у двох примірниках. Сторона, дії або бездіяльність якої стала причиною складання акта, має право внести до акта свої зауваження.

Пунктом 9.4 договору зазначено, що договір набирає чинності з дня його підписання. Договір вважається продовженим на наступний календарний рік, якщо за місяць до закінчення терміну дії договору жодною із сторін не буде заявлено про припинення його дії або перегляд його умов.

17.04.2018р. інспекторами СКОЕ AT "Харківобленерго" було проведено перевірку на місці встановлення засобу обліку ТОВ "Біотек-Плюс" за адресою: Харківська область, смт. Печеніги, вулиця Петровського, 2А, за результатом якої складено акт про порушення пункту 6.40 "Правил користування електричною енергією", затверджених постановою Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України від 31.07.1996р. №28 (надалі ПКЕЕ) №105938 від 17.04.2018р., а саме порушення цілісності пломб електропостачальної організації АК "Харківобленерго" на шафі обліку та клемній кришці трансформаторів току згідно з обліком пломбіровки та здачі пломб та пристроїв обліку на збереження. Представниками AT "Харківобленерго" складено Акт про порушення ПКЕЕ №105938 від 17.04.2018р.

04.10.2018р. було проведено засідання комісії АК "Харківобленерго" із розгляду акту про порушення ПКЕЕ та прийнято рішення, оформлене протоколом №15, про здійснення розрахунку обсягу та вартості не облікованої внаслідок порушення споживачем Правил згідно з Актом №105938 від 17.04.2018р. Вказаним протоколом встановлено розмір недоотриманої електричної енергії у розмірі 122940 кВтч, на суму 295024,31грн.

Не погодившись з зазначеним рішенням комісії АК "Харківобленерго" Товариство з обмеженою відповідальністю "Біотек-Плюс" звернулось до господарського суду Харківської області з позовною заявою до Акціонерного товариства "Харківобленерго" (справа № 922/2919/18), в якій просив суд скасувати рішення комісії AT "Харківобленерго" Печенежське РЕ про нарахування обсягу та вартості недорахованої електричної енергії в сумі 295024,31грн., визначеної рахунком №13299, яке оформлено протоколом засідання комісії по розгляду актів порушення від 04.10.2018р. №15 по розгляду акту про порушення ПКЕЕ від 17.04.2018р. №105938.

Відповідно до частини 4 статті 75 Господарського процесуального кодексу України обставини, встановлені рішенням суду в господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Рішенням господарського суду Харківської області від 05.08.2019р. залишеним без змін постановою Східного апеляційного господарського суду від 27.04.2021р. та постановою Верховного Суду від 06.07.2021р. у справі №922/2919/18 було відмовлено в задоволенні позову ТОВ Біотек-Плюс та визнано правомірним прийняте АТ "Харківобленерго" рішення та здійснене донарахування ТОВ "Біотек-Плюс" вартості недонарахованої електричної енергії в сумі 295024,31грн.

19.04.2021р. Товариство з обмеженою відповідальністю "Біотек-Плюс" звернулось до господарського суду Харківської області з позовом до Акціонерного товариства "Харківобленерго" і Товариства з обмеженою відповідальністю "Науково-технічна і фінансово-промислова компанія ВГІК", в якому позивач просив суд визнати нечинним та скасувати внаслідок не вірного застосування Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 №562 та Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою НКРЕ України № 312 від 14.03.2018р. та під час не вірного визначення розміру обсягу недоврахованої електричної енергії та її вартості, рішення АТ "Харківобленерго", оформлене протоколом №15 від 04.10.2018р. по розгляду акту порушення ПКЕЕ № 105938 від 17.04.2018р. (т.1 а.с.1-4).

В обґрунтування заявлених позовних вимог позивач посилався на те, що нежитлові приміщення за адресою: Харківська обл., Печенізький район, смт. Печеніги, вул. Поштова, буд. 2-А на момент виникнення спірних правовідносин не перебували у користуванні ТОВ "Біотек-Плюс", позивач не вів фінансово-господарської діяльності, а з 20.09.2017р. приміщення перебували в орендному користуванні ТОВ "Науково-технічна і фінансово-промислова компанія "ВГІК" згідно договору оренди №1 від 20.09.2017р.

Одночасно позивач вказував, що нарахування споживачу 295024,31грн. виходячи з даних щодо цілодобового використання позивачем протягом 24 годин на добу без перерви та вихідних електроенергії підлягає скасуванню, оскільки фактично та згідно офіційно наданої до державних органів звітності в ТОВ "Науково-технічна і фінансово-промислова компанія "ВГІК" у термін виникнення та існування спірних правовідносин працювало 16 робітників виключно в денний термін часу з 8 годинним робочим часом: з 9 години ранку до 18 години вечора та двома вихідними днями - субота та неділя.

Рішенням господарського суду Харківської області від 09.11.2021р. у даній справі в позові відмовлено повністю, з підстав викладених вище (т.3 а.с.67-76).

Апеляційним господарським судом встановлено, що ухвалою господарського суду Харківської області від 15.07.2021р. у справі №922/1419/21 було зокрема, залишено без розгляду позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Біотек-Плюс" до Акціонерного товариства "Харківобленерго", Товариства з обмеженою відповідальністю "Науково-технічна і фінансово-промислова компанія ВГІК" про скасування рішення без розгляду.

Постановою Східного апеляційного господарського суду від 09.09.2021р. у даній справі задоволено апеляційну скаргу ТОВ "Біотек-Плюс"; скасовано ухвалу господарського суду Харківської області від 15.07.2021р. та направлено справу №922/1419/21 до господарського суду Харківської області на розгляд.

Після повернення справи зі Східного апеляційного господарського суду ухвалою господарського суду Харківської області від 27.09.2021р. провадження у справі №922/1419/21 прийнято справу на подальший розгляд та призначено проведення підготовчого засідання на 06.10.2021р. о 10:30год.

В подальшому, на підставі ухвал суду від 06.10.2021р., від 11.10.2021р., від 03.11.2021р. проведення підготовчого засідання відкладалося до 11.10.2021р., 03.11.2021р., 09.11.2021р. відповідно.

При цьому, згідно матеріалів справи, ухвала господарського суду Харківської області від 03.11.2021р. про відкладення підготовчого засідання на 09.11.2021р. станом на 09.11.2021р. (дату ухвалення оскаржуваного рішення) не була вручена позивачу, доказів протилежного матеріали справи не містять.

В судовому засіданні, яке відбулось 03.11.2021р. представник позивача також не був присутнім.

Відповідно до статті 120 Господарського процесуального кодексу України, ухвала господарського суду про дату, час та місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії повинна бути вручена завчасно, з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу, але не менш ніж п`ять днів, для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи чи вчинення відповідної процесуальної дії.

Цей термін може бути скорочений судом у випадку, коли цього вимагає терміновість вчинення відповідної процесуальної дії (огляд доказів, що швидко псуються, неможливість захисту прав особи у випадку зволікання тощо).

В оскаржуваному рішенні суд першої інстанції не посилається на наявність випадку терміновості вчинення призначення справи до розгляду на 09.11.2021р., а лише зазначено, що позивач явку свого повноважного представника не забезпечив, про причини неявки суд не повідомив.

Проте, як було зазначено вище, ухвала господарського суду Харківської області від 03.11.2021р. про відкладення підготовчого засідання на 09.11.2021р. станом на 09.11.2021р. (дату ухвалення оскаржуваного рішення) не була вручена позивачу, доказів протилежного матеріали справи не містять.

В судовому засіданні, яке відбулось 03.11.2021р. представник позивача також не був присутнім.

Судова колегія зазначає, що господарський суд першої інстанції, призначаючи справу до розгляду в такий короткий строк, без врахування положень статті 120 Господарського процесуального кодексу України щодо дотримання 5-денного строку з дня вручення ухвали для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи чи вчинення відповідної процесуальної дії, не вчинив дій, спрямованих на повідомлення представників позивача, які є адвокатами і відомості щодо засобів зв`язку з якими, є у вільному доступі в Єдиному реєстрі адвокатів України, щодо дати розгляду справи засобами телефонного та/або електронного зв`язку.

Отже, обґрунтованими є доводи апелянта, що він не був належним чином повідомленим про час, дату і місце судового засідання, яке відбулось 09.11.2021р., та відповідно господарський суд першої інстанції розглянув справу та проголосив рішення за відсутності неналежним чином повідомленого позивача про час та місце розгляду справи.

Відповідно до статті 277 Господарського процесуального кодексу України, порушення норм процесуального права є обов`язковою підставою для скасування судового рішення суду першої інстанції та ухвалення нового рішення, якщо справу (питання) розглянуто господарським судом за відсутності будь-якого учасника справи, не повідомленого належним чином про дату, час і місце засідання суду (у разі, якщо таке повідомлення є обов`язковим), якщо такий учасник справи обґрунтовує свою апеляційну скаргу такою підставою.

У даному випадку справа була розглянута судом за відсутності представника позивача, який не був повідомлений належним чином, хоча повідомлення сторони про час, дату і місце судового засідання є обов`язковим, і апелянт обґрунтовує свою апеляційну скаргу цією обставиною.

З огляду на викладене, рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню, у зв`язку із порушенням судом норм процесуального права.

Розглядаючи справу по суті у відповідності до вимог статті 269 Господарського процесуального кодексу України, колегія суддів також зазначає наступне.

Так, відповідно до статті 173 Господарського кодексу України господарським визнається зобов`язання, що виникає між суб`єктом господарювання та іншим учасником (учасниками) відносин у сфері господарювання з підстав, передбачених цим Кодексом, в силу якого один суб`єкт (зобов`язана сторона, у тому числі боржник) зобов`язаний вчинити певну дію господарського чи управлінсько-господарського характеру на користь іншого суб`єкта (виконати роботу, передати майно, сплатити гроші, надати інформацію тощо), або утриматися від певних дій, а інший суб`єкт (управнена сторона, у тому числі кредитор) має право вимагати від зобов`язаної сторони виконання її обов`язку.

Основними видами господарських зобов`язань є майново-господарські зобов`язання та організаційно-господарські зобов`язання.

Згідно зі статтею 175 Господарського кодексу України майново-господарськими визнаються цивільно-правові зобов`язання, що виникають між учасниками господарських відносин при здійсненні господарської діяльності, в силу яких зобов`язана сторона повинна вчинити певну господарську дію на користь другої сторони або утриматися від певної дії, а управнена сторона має право вимагати від зобов`язаної сторони виконання її обов`язку.

Майнові зобов`язання, які виникають між учасниками господарських відносин, регулюються Цивільним кодексом України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.

Статтею 509 Цивільного кодексу України передбачено, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу.

Зобов`язання має грунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості.

Статтею 174 Господарського кодексу України серед підстав виникнення господарських зобов`язань передбачено господарські договори.

Відповідно до частини 2 статті 11 Цивільного кодексу України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.

Відповідно до статті 626 Цивільного кодексу України, договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Договір є одностороннім, якщо одна сторона бере на себе обов`язок перед другою стороною вчинити певні дії або утриматися від них, а друга сторона наділяється лише правом вимоги, без виникнення зустрічного обов`язку щодо першої сторони.

Договір є двостороннім, якщо правами та обов`язками наділені обидві сторони договору.

Статтею 628 Цивільного кодексу України передбачено, що зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Відповідно до статті 629 Цивільного кодексу України Договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Згідно зі статтею 714 Цивільного кодексу України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

До договору постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін.

Відповідно до частини 1 статті 275 Господарського кодексу України за договором енергопостачання енергопостачальне підприємство (енергопостачальник) відпускає електричну енергію, пару, гарячу і перегріту воду (далі - енергію) споживачеві (абоненту), який зобов`язаний оплатити прийняту енергію та дотримуватися передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного обладнання, що ним використовується. Окремим видом договору енергопостачання є договір постачання електричної енергії споживачу.

11.06.2017р. набрав чинності Закон України Про ринок електричної енергії від 13.04.2017р. №2019-VIII, після чого розпочався процес реформування електроенергетичної галузі. На ринку з`явились оператори системи розподілу (ОСР) та компанії постачальники електроенергії (ОСП), які утворені, в тому числі, на виконання вимог вказаного Закону.

Цим Законом встановлено особливості постачання електричної енергії споживачам та вимоги до договору постачання електричної енергії споживачу.

Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 14.03.2018р. № 312 Про затвердження Правил роздрібного ринку електроенергії затверджено Правила роздрібного ринку електричної енергії (надалі - ПРРЕЕ), в редакції чинній, станом на час виникнення спірних правовідносин).

Аналіз положень частин першої, другої статті 275 Господарського кодексу України дає підстави для висновку про те, що відпуск енергії без оформлення договору енергопостачання не допускається, а укладення зазначеного договору передбачає, що відпуск електричної енергії здійснюється на платній основі та з обов`язком споживача дотримання передбаченого договором режиму її використання.

На момент складання Акта про порушення №105938 від 17.04.2018р. діяли Правила користування електричною енергією, затверджені постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 31.07.1996р. № 28 (надалі - ПКЕЕ).

Відповідно до пункту 1.1. ПКЕЕ, ці Правила регулюють взаємовідносини, які виникають в процесі продажу і купівлі електричної енергії між виробниками або постачальниками електричної енергії та споживачами (на роздрібному ринку електричної енергії).

Згідно з пунктом 1.3. ПКЕЕ, постачання електричної енергії для забезпечення потреб електроустановки здійснюється на підставі договору про постачання електричної енергії, що укладається між власником цієї електроустановки (уповноваженою власником особою) та постачальником електричної енергії за регульованим тарифом, або договору про купівлю-продаж електричної енергії, що укладається між власником цієї електроустановки (уповноваженою власником особою) та постачальником електричної енергії за нерегульованим тарифом.

Відповідно до пункту 3.3 ПКЕЕ, відповідальність за збереження і цілісність розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування покладається на власника (користувача) електроустановки або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені.

Згідно з пунктом 3.31 ПКЕЕ, розрахунковий засіб обліку електричної енергії має бути опломбований на кріпленні кожуха лічильника пломбою з тавром центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері технічного регулювання, а на затискній кришці - пломбою електропередавальної організації. Пломби з тавром електропередавальної організації мають бути встановлені також на пристроях, що закривають первинні і вторинні кола живлення засобу обліку, приводи і кнопки управління комутаційних апаратів та кришки автоматів, встановлених у цих колах, двері комірок трансформаторів напруги, кришки на зборках і колодках затискачів, випробувальних блоках, лінії зв`язку автоматизованих систем обліку та всі інші пристрої і місця, що унеможливлюють доступ до струмоведучих частин схеми обліку. Підготовка місць для опломбування здійснюється власником електроустановки згідно з переліком, наданим електропередавальною організацією. Перелік місць пломбування може бути розширений за обґрунтованою пропозицією однієї із сторін. У зазначених місцях можуть бути встановлені пломби інших заінтересованих сторін.

Підпунктом 26 пункту 10.2 ПКЕЕ передбачено, що споживач електричної енергії зобов`язаний забезпечувати збереження і цілісність встановлених на його території (у його приміщенні) розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування.

Пунктом 4 частини 2 статті 77 Закону України Про ринок електричної енергії, який набрав чинності з 11.06.2017, передбачено, що правопорушенням на ринку електричної енергії є крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики. споживання електричної енергії без приладів обліку. Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (надалі - НКРЕКП) від 14 березня 2018 року № 312 Про затвердження Правил роздрібного ринку електричної енергії* (надалі ПРРЕЕ) визначено що, самовільне підключення - несанкціоноване (непогоджене) оператором системи підключення (у тому числі після відключення) електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі, що є підставою для оформлення акта про порушення та визначення обсягу необлікованої електричної енергії внаслідок такого підключення (пункт 1.1.2 частини 1.1 ПРРЕЕ).

Відповідно до пункту 1.2.1 частини 1.2 ПРРЕЕ на роздрібному ринку електричної енергії споживання та використання електричної енергії для потреб електроустановки споживача здійснюється за умови забезпечення розподілу/передачі та продажу (постачання) електричної енергії на підставі договорів про розподіл/передачу. постачання електричної енергії, надання послуг комерційного обліку, які укладаються відповідно до цих Правил, Кодексу системи передачі, Кодексу систем розподілу та Кодексу комерційного обліку.

Відповідно до пункту 2.3.3 ПРРЕЕ електроустановки споживачів мають бути забезпечені необхідними розрахунковими засобами вимірювальної техніки для розрахунків за спожиту електричну енергію, технічними засобами контролю і управління споживанням електричної енергії та величини потужності, а також (за бажанням споживача) суміщеними з лічильником електричної енергії або окремими засобами вимірювальної техніки для контролю якості електричної енергії.

Згідно із пунктом 2.3.4 ПРРЕЕ відповідальність за збереження і цілісність засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування покладається на власника (користувача) електроустановки або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені. Відповідальним за експлуатацію та технічний стан засобів (вузлів) вимірювальної техніки є їх власник.

Відповідно до підпункту 8 пункту 5.5.5 ПРРЕЕ споживач електричної енергії зобов`язаний, зокрема, забезпечувати збереження і цілісність установлених на його території та/або об`єкті (у його приміщенні) розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування.

Ті самі приписи містилися в підпункті 26 пункту 10.2 ПКЕЕ, зміст яких було наведено вище.

Згідно з пунктом 4.4 договору, у разі виявлення однією із сторін порушень умов договору іншою особою, за які законодавством передбачене застосування санкцій чи які тягнуть за собою збитки, недоотриману продукцію, тощо, на місці оформляється двосторонній акт; акт складається в присутності представників обох сторін договору в двох примірниках. Сторона, дії або бездіяльність якої стала причиною складання акта, має право внести до акта свої зауваження.

Відповідно до пункту 6.40 ПКЕЕ, у разі виявлення представниками електропередавальної організації або представниками постачальника електричної енергії пошкоджень чи зриву пломб, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів обліку, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів (систем) обліку з метою зміни їх показів перерахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 №562, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 04.07.2006 за № 782/12656.

Згідно з пунктом 6.41 ПКЕЕ, у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником постачальника електричної енергії, від якого споживач одержує електричну енергію, або електропередавальної організації порушень цих Правил або умов договору на місці виявлення порушення у присутності представника споживача оформляється акт порушень. В акті мають бути зазначені зміст виявленого порушення із посиланням на відповідні пункти цих Правил та вихідні дані, необхідні та достатні для визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень. Акт складається в двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт підписується представником постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) та представником споживача. У разі відмови споживача підписати акт в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт вважається дійсним, якщо він підписаний не менше ніж трьома уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації). Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта, які зазначаються в акті, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання. Акт підписують тільки особи, які брали участь в контрольному огляді або технічній перевірці.

Пунктами 8.2.4., 8.2.5 ПРРЕЕ встановлено, що у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до порядку, визначеного главою 8.4 ПРРЕЕ. У разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення. В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил та всі необхідні для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та ії графічне зображення із необхідними для розрахунку вартості недооблікованої електроенергії зазначеннями. Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт про порушення підписується представником (представниками) оператора системи, який (які) брали участь у перевірці, та споживачем (представником споживача) або іншою особою, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи). До акта про порушення сторонами можуть бути додані пояснення, зауваження та докази, перелік яких (за наявності) зазначається в цьому акті. Представники оператора системи перед складанням акта про порушення зобов`язані повідомити споживача про його право внести пояснення та зауваження до акта, викласти мотиви своєї відмови від його підписання або підписати його без зауважень.

Відповідно до пункту 8.2.6 ПРРЕЕ, на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.

Комісія з розгляду актів про порушення створюється оператором системи і має складатися не менше ніж з 3 уповноважених представників оператора системи.

Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу.

У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти глави 8.4 цього розділу та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків.

Тобто, саме рішення комісії, оформлене протоколом, є документом, в якому зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії і на підставі якого споживачу надається розрахунковий документ для оплати необлікованої електричної енергії.

Пунктом 8.2.7. ПРРЕЕ встановлено, що кошти за необліковану електричну енергію та суми збитків перераховуються споживачем на поточний рахунок оператора системи. Споживач має оплатити розрахункові документи за необліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка (у випадку неотримання споживачем рахунка у поштовому відділенні упродовж 5 робочих днів з дня надходження рахунка до поштового відділення споживача рахунок вважається отриманим споживачем на 5 робочий день).

У разі незгоди споживача з фактом безоблікового споживання електричної енергії та відмови від сплати вартості необлікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту безоблікового споживання електричної енергії та стягнення вартості необлікованої електричної енергії.

Судова колегія враховує, що при розгляді справи № 922/2919/18 судами трьох інстанції було визнано правомірним прийняте АТ "Харківобленерго" рішення та здійснене донарахування ТОВ "Біотек-Плюс" вартості недонарахованої електричної енергії в сумі 295024,31грн. Судами у справі №922/2919/18 було, зокрема, встановлено, що:

- акт про порушення №105938 від 17.04.2018р. складено у відповідності до приписів Правил користування електричною енергією (які діяли на час складання акту), містить усі вихідні дані, необхідні та достатні для визначення обсягу недорахованої електричної енергії;

- факт порушення цілісності пломб електропередавальної організації AT Харківобленерго на огорожі шафи обліку та клемної кришці трансформаторів току підтверджене висновком експертного електротехнічного дослідження від 23.08.2018р. №18-1847/04, проведеного Одеським науково-дослідним інститутом судових експертиз та висновком судової експертизи, та № 29015/16413 від 01.02.2021р.ю проведеним НДІСЕ ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса (як це передбачено п. 3.1 Методики).

Відповідно до частини 4 статті 75 Господарського процесуального кодексу України обставини, встановлені рішенням суду в господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Оскільки учасниками господарської справи № 922/2919/18 були ті самі особи, що є учасниками даного судового провадження, то не підлягає доказуванню факт порушення Правил користування електричної енергії, який знайшов своє відображення в Акті про порушення № 105938 від 17.04.2018р.

При цьому, судова колегія зазначає, що для здійснення спірних донарахувань достатньо встановлення самого факту пошкодження пломби.

Так, положення пункту 6.40 ПКЕЕ вказують на види порушення правил, які виступають підставою для нарахування вартості недорахованої електроенергії, детальний перелік яких встановлений пунктом 2.1. Методики.

Відповідно до пункту 8.2.4 ПРРЕЕ, у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії.

Пунктом 2.1 Методики, яка діяла на момент виникнення спірних правовідносин, передбачена відповідальність, зокрема, за порушення цілісності пломб, цілісності пломбувального матеріалу, на якому встановлені пломби (дріт, кордова нитка тощо), порушення цілісності гвинтів, на яких закріплено пломбувальний матеріал.

Отже, при доведеності факту порушення пломб, доведення можливості позаоблікового споживання електроенергії є необов`язковим, оскільки спеціальними нормативними актами в галузі електроенергетики передбачене проведення донарахування не в разі позаоблікового споживання при порушенні пломб, а саме за порушення пломб.

Матеріалами справи підтверджується, що 04.10.2018р. було проведено засідання комісії АК "Харківобленерго" із розгляду акту про порушення ПКЕЕ та прийнято рішення, оформлене протоколом №15 про здійснення розрахунку обсягу та вартості не облікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕ згідно з Актом №105938 від 17.04.2018р.

В протоколі №15 від 04.10.2018р. зазначено, що на розгляд комісії надані документи: договір користування електроенергією №313299 від 14.12.2012р.; акт технічної перевірки №71 від 17.04.2018р.; акт порушення ПРРЕЕ №105938 від 17.04.2018р.; акт усунення порушення №436 від 20.04.2018р.; акт здачі пломб на зберігання №14 від 09.02.2016р., складений до виявлення порушення.

За рішенням комісії, пункт порушення ПКЕЕ зафіксований в акті №105938, відповідає підпункту 2 пункту 2.1. Методики.

Вказаним протоколом встановлено розмір недоотриманої електричної енергії у розмірі 122 940 кВтч, на суму 295024,31грн., який був визначений таким чином.

Величину розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії Wдоб визначити по пункту 2.4 Методики, формула Wдоб = Р * tдоб * Кв Методики.

Період розрахунку з 04.12.2017р. по 20.04.2018р., а саме, 137 днів.

Потужність 455А * 0, 22 * 0,9 = 90, 09кВ, визначена по формулі пункту 2.8 Методики.

Режим роботи 3 зміна, 24 години, підстава - договір.

Коефіцієнт використання Кисп 0, 5 (пункт 2.5. Методики).

Добове використання електроенергії Wдоб: 90, 09 : 24 * 0, 5 = 1081, 08 кВтч.

Розрахунок суми до оплати здійснити з урахуванням здійснених нарахувань за період порушення.

В постанові Верховного Суду від 31.01.2020р. у справі 914/2117/18 зазначено, що вирішуючи спір про стягнення зі споживача вартості недоврахованої електричної енергії, суди мають дослідити обставини щодо вчинення споживачем відповідного порушення, а також перевірити правильність застосування порядку обчислення обсягів та вартості необлікованої електричної енергії (правильність застосування визначених Методикою формул, наявність чи відсутність підстав для застосування приписів Методики), правильність всіх вихідних даних, що використовувалися енергопостачальником при здійсненні такого розрахунку, а також арифметичну правильність розрахунку.

Судова колегія зазначає, що визначення обсягу необлікованої електричної енергії здійснено 1-им відповідачем за формулою 2.4, яка передбачена в пункті 2.5 Методики, за приписами якого така формула застосовується у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1 - 3 пункту 2.1 Методики.

Вчинення споживачем дій порушення цілісності пломб як порушення ПКЕЕ визначене в підпункті 2 пункту 2.1 Методики,

Так, у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1-3 пункту 2.1 цієї Методики, крім виявлення випадків фіксації індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів, величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії протягом робочого часу (W доб , кВт год) визначається за формулою W доб = P t доб K в, (2.4) де: P - потужність (кВт), визначена як:

а) сумарна максимальна потужність наявних у споживача на час складання акта про порушення ПКЕЕ струмоприймачів відповідно до їх паспортних даних (за умови, якщо визначена таким чином потужність не перевищує дозволену потужність для даної точки обліку, зазначену в Договорі);

б) потужність, обчислена виходячи зі струму навантаження електроустановки споживача при підключенні всіх наявних на час складання акта про порушення ПКЕЕ струмоприймачів на максимальну потужність, визначеного на підставі показів відповідних засобів вимірювальної техніки, повірених у терміни, передбачені законодавством у сфері метрології (за мови відсутності паспортних даних всіх струмоприймачів, наявних у споживача на час складення акта про порушення ПКЕЕ, та якщо визначена таким чином потужність не перевищує дозволену потужність для даної точки обліку, зазначену в Договорі);

в) дозволена потужність для даної точки обліку, зазначена в Договорі (за умови, якщо потужність, визначена відповідно до положень підпунктів "а" або "б" цього пункту, перевищує дозволену потужність для даної точки обліку, ненадання споживачем інформації щодо паспортних даних струмоприймачів, недопуску представників постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) на свою територію для перевірки інформації щодо сумарної максимальної потужності струмоприймачів, відмови споживача від вимірювання струму навантаження електроустановки при підключенні всіх наявних струмоприймачів на повну потужність);

Щодо значення Р, то відповідачем було розраховано потужність Р за формулою, передбачено в пункті 2.8. Методики, і складає 90, 09кВт (сумарна максимальна потужність 455А * потужність, обчислену виходячи зі струму навантаження електроустановки споживача при підключенні всіх наявних на час складання акта про порушення ПКЕЕ струмоприймачів на максимальну потужність 0, 22А * дозволену потужність для точки обліку 0, 9).

t доб - тривалість роботи обладнання протягом доби (год.), що становить:

при однозмінній роботі споживача - t = 8;

при двозмінній роботі споживача - t = 16;

при тризмінній роботі споживача - t = 24;

при інших режимах роботи визначається на підставі Договору;

У спірних правовідносинах t доб визначена відповідно до умов Договору, кількість робочих днів у тиждень - 7, кількість годин роботи на добу - 24.

K в (K в.і.) - коефіцієнт використання струмоприймачів.

За умови згоди сторін коефіцієнт використання електрообладнання вибирається рівним K в = 0,5.

У разі недосягнення такої згоди та за умови недопуску споживачем представників постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) на свою територію для складення переліку струмоприймачів, про що має бути зазначено в акті про порушення, коефіцієнт використання електрообладнання вибирається рівним Kв = 0, 75.

Відповідачем застосовано менший коефіцієнт Кв - 0, 5.

Відомості, зазначені у протоколі №15, відповідають зазначеним в Акті вихідним даним для встановлення розміру недоотриманої електричної енергії.

Судова колегія також враховує, що при розгляді справи № 922/2919/18 судами трьох інстанції було досліджено правомірність застосування Методики, формули застосовані АТ "Харківобленерго" та вихідні дані та потужності, які визнані правомірними та встановлено факт того, що відомості вказані у протоколі №15 від 04.10.2018р., відповідають зазначеним в Акті вихідним даним для встановлення розміру недоотриманої електричної енергії.

Відповідно до частини 4 статті 75 Господарського процесуального кодексу України обставини, встановлені рішенням суду в господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Оскільки учасниками господарської справи № 922/2919/18 були ті самі особи, що є учасниками даного судового провадження, то не підлягає доказуванню факт обґрунтованого застосування 1-им відповідачем вихідних даних для нарахування за недовраховану електроенергією відповідно до ПКЕЕ, які діяли на момент складення Акту, та Методики і встановлених нею формул, які діяли на момент як прийняття Акту, так і оскаржуваного рішення, оформленого протоколом №15 від 04.10.2018р.

Враховуючи обставини встановлені судами трьох інстанції в межах справи №922/2919/18, судова колегія не приймає до уваги доводи апелянта про те, що на момент виникнення спірних правовідносин нежитлові приміщення за адресою: Харківська обл., Печенізький район, смт. Печеніги, вул. Поштова, буд. 2-А не перебували в користуванні ТОВ "Біотек-Плюс", оскільки правовідносини між позивачем (споживачем) та 1-им відповідачем (постачальником) врегульовані умовами укладеного між ними договору №13299 від 14.12.2012р. про постачання електричної енергії для забезпечення потреб електроустановки споживача, розташованої за адресою: Харківська область, смт. Печеніги, вулиця Петровського, 2А.

А отже, в силу приписів пункту 3.3 Правил користування електричною енергією, яким встановлено, що відповідальність за збереження і цілісність розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування покладається на власника (користувача) електроустановки або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені, саме на позивача, як власника електроустановки та споживача за договором № 13299 від 14.12.2012р., покладено обов`язок забезпечення збереження і цілісності встановлених на його території (у його приміщенні) розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування.

Натомість правовідносини, що склались між позивачем та 2-им відповідачем, як орендарем спірних нежитлових приміщень, жодним чином не впливають на права та обов`язки сторін договору №13299 від 14.12.2012р. про постачання електричної енергії для забезпечення потреб електроустановки споживача, зокрема взятих позивачем - ТОВ Біотек-Плюс", на себе зобов`язань та покладених на нього як власника електроустановки та споживача в силу законом обов`язків щодо забезпечення збереження і цілісності встановлених на його території (у його приміщенні) розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб.

Окрім викладеного, судова колегія зазначає, що позивачем при зверненні до суду з відповідним позовом та визначені в якості 2-го відповідача - Товариства з обмеженою відповідальністю "Науково-технічна і фінансово-промислова компанія ВГІК" не було заявленого до нього жодної позовної вимоги та не вказано яким чином вказаною особою порушеного його права.

Більш того, надані до матеріалів справи докази на підтвердження здійснення Товариством з обмеженою відповідальністю "Науково-технічна і фінансово-промислова компанія ВГІК" своєї виробничої діяльності (кількості працівників, часи роботи та графік праці, також не спростовують встановлених судом під час розгляду справи №922/2919/18 обставин того, що в договорі, укладеному між 1-им відповідачем та позивачем було визначено наступні умови електропостачання: режим роботи 3 зміна, 24 години.

Позивачем, як під час розгляду справи місцевим господарським судом так і під час апеляційного перегляду даної справи вказаних обставин спростовано не було, зокрема не було надано доказів внесення змін до умов укладеного договору щодо порядку електропостачання.

Крім того, орендні правовідносини між позивачем та 2-им відповідачем жодним чином не впливають на права та обов`язки АТ "Харківобленерго", який в спірних правовідносинах діє відповідно до укладеного договору № 13299 від 14.12.2012р. про постачання електричної енергії для забезпечення потреб електроустановки споживача.

Судова колегія також зазначає, що посилання апелянта на умови Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕ, щодо необхідності зменшення на величину вартості оплаченої електричної енергії, у разі, коли вартість електричної енергії відповідно до виставлених за період порушення рахунків за точкою (точками) обліку, на якій (яких) було виявлено порушення, менша вартості електричної енергії, оплаченої за період порушення, є виключно цитуванням окремого пункту вказаної методики, проте останнім як під час розгляду справи місцевим господарським судом так і під час апеляційного перегляду даної справи не було наведено контррозрахунку та не надано доказів здійсненні платежів як самим позивачем, так і користувачем приміщень, що дали б змогу встановити суму на яку визначена сума першим відповідачем підлягає зменшенню.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів погоджується з висновком місцевого господарського суду про те, що 1-им відповідачем - АТ "Харківобленерго" було здійснено нарахування обсягу та вартості недорахованої електричної енергії в сумі 295024,31 грн у цілковитій відповідності до вимог Методики, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 №562, що свідчить про відсутність правових підстав для скасування рішення АТ "Харківобленерго", оформленого протоколом №15 від 04.10.2018р. по розгляду акту порушення ПКЕЕ № 105938 від 17.04.2018р.

З огляду на викладене, враховуючи, що місцевий господарський суд не забезпечив дотримання вимог норм процесуального, і ухвалив оскаржуване рішення за відсутності представника позивача, якого не було повідомлено належним чином про час, дату і місце судового засідання, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню частково, оскаржуване рішення місцевого господарського суду від 09.11.2021р. у справі №922/1419/21 слід скасувати та прийняти нове рішення, яким відмовити повністю в задоволенні позову Товариства з обмеженою відповідальністю "Біотек-Плюс", оскільки доводи апеляційної скарги не підтверджують обґрунтованості позовних вимог, та відхиляються апеляційним господарським судом.

Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів скаржника та їх відображення в оскаржуваному рішення, питання вичерпності висновків суду, суд апеляційної інстанції ґрунтується на висновках, що їх зробив Європейський суд з прав людини у справі "Проніна проти України" (Рішення ЄСПЛ від 18.07.2006). Зокрема, ЄСПЛ у своєму рішенні зазначив, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.

У даній справі апелянту було надано вичерпну відповідь на всі істотні питання, що виникають при кваліфікації спірних відносин як у матеріально-правовому, так і у процесуальному сенсах.

Відповідно до статті 129 Господарського процесуального кодексу України, судові витрати за подання апеляційної скарги покладаються на апелянта.

Керуючись ст.ст. 256, 269, 270, 273, п. 2 ч. 1 ст. 275, п. 4 ч. 1, п. 3 ч. 3 ст. 277, 282-284 Господарського процесуального кодексу України, Східний апеляційний господарський суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Біотек-Плюс" задовольнити частково.

Рішення від 09.11.2021р. у справі №922/1419/21 скасувати та прийняти нове рішення, яким відмовити повністю в задоволенні позову Товариства з обмеженою відповідальністю "Біотек-Плюс"

Повний текст постанови складено 26.09.2023

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття; порядок і строки оскарження передбачені статтями 286-289 Господарського процесуального кодексу України.

Головуючий суддя О.В. Плахов

Суддя Л.І. Бородіна

Суддя Л.М. Здоровко