ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЖИТОМИРСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_____________________________________
_______________________________________________________________
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

"29" вересня 2023 р. м. Житомир Справа № 906/1289/23

Господарський суд Житомирської області у складі судді Машевської О.П.,

перевіривши матеріали позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю" Сафра Фінанс" до 1. Товариства з обмеженою відповідальністю "Ековудюа"; 2. фізичної особи ОСОБА_1

про стягнення 2 000 545 грн 67 коп, звернення стягнення на предмет іпотеки,

ВСТАНОВИВ:

25 вересня 2023 року через діловодну службу Госопдарського суду Житомирської області надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю" Сафра Фінанс" до відповідачів 1. Товариства з обмеженою відповідальністю "Ековудюа"; 2. фізичної особи ОСОБА_1 з позовними вимогами з позовними вимогами:

- стягнути Товариства з обмеженою відповідальністю "Ековудюа" заборгованість у розмірі 2 000 545, 67 грн;

- в рахунок погашення заборгованості ТОВ "Ековудюа" за договором про надання коштів у позику, в тому числі і на умовах фінансового кредиту №18-02-2022/283 від 18.02.2022 у розмірі 2 000 545, (два мільйони п`ятсот сорок п`ять) гривень 67 копійок, на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Сафра Фінанс" (03124, м. Київ, б. Гавела Вацлава 8, корпус 17, оф. 301; код за ) звернути стягнення на предмет іпотеки, а саме: будівлі та споруди майнового комплексу по виробництву безалкогольних напоїв загальною площею 528, 5 (п`ятсот двадцять вісім цілих і п`ять десятих) кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: будівля (цех) з прибудовами літ.Ж-Ж6, сарай літ.Е, будівля охорони літ. З, навіс літ. Н, огорожа цегляна, огорожа метало-шиферна, ворота металеві з фірткою, свердовина, водонапірна башта, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 20, що належить на праві власності ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_2 ) на підставі свідоцтва, виданого приватним нотаріусом Житомирського районного нотаріального округу Демецькою С.Л. 21.08.2015р. за реєстровим №4594, дублікат якого виданий приватним нотаріусом Житомирського районного нотаріального округу Демецькою С.Л. 14.11.2016р. за реєстровим №7451; та земельну ділянку загальною площею 0,37 (нуль цілих тридцять сім сотих) га, кадастровий номер: :02:001:0001, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 20, що належить на праві власності ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_2 ) на підставі свідоцтва, виданого приватним нотаріусом Житомирського районного нотаріального округу Лемецькою С.Л. 21.08.2015р. за реєстровим №4595, шляхом реалізації через електронний аукціон за початковою ціною не нижче за звичайні ціни на цей вид майна, на підставі оцінки, проведеної суб`єктом оціночної діяльності або незалежним експертом на стадії оцінки майна під час проведення виконавчих дій.

Згідно з ч.1 ст.176 ГПК України до відкриття провадження у справі за правилами позовного провадження (загального або спрощеного) суд встановлює чи відсутні підстави для:

- залишення позовної заяви без руху,

- повернення позовної заяви,

- відмови у відкритті провадження.

Однією із підстав застосування процесуального механізму залишення позовної заяви без руху згідно з ч.1 ст. 174 Кодексу є невідповідність останньої вимогам статей 162, 164 та 172 цього Кодексу.

1. Відповідно до ч.2 ст. 162 ГПК України позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Позовну заяву підписано адвокатом Зінов`євим Дмитром. На підставі підтвердження повноважень до матеріалів позовної заяви додано засвідчену копію ордеру серії КС №913918 від 12.09.23р. за формою ордера, затвердженою рішенням Ради адвокатів України від 17.12.2012р. за №36.

Відповідно до ч.2 ст. 26 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" ордер - письмовий документ, що у випадках, встановлених цим Законом та іншими законами України, посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги.

Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням та повинен містити підпис адвоката. Рада адвокатів України затверджує типову форму ордера.

Рішенням Ради адвокатів України від 12.04.2019 №41 затверджено "Положення про ордер про надання правової допомоги у новій редакції" (далі Положення № 41) та яке встановлює єдині для всіх адвокатів України, адвокатських об`єднань/адвокатських бюро правила виготовлення, оформлення, зберігання, обліку ордерів.

Ордер на надання правової допомоги - письмовий документ, що посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги у випадках і порядку, встановлених Законом України від 05 липня 2012 року №5076-VI "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" та іншими законами України (п. 2 Положення №41).

У п. 3 Положення №41 в Україні встановлюється єдина, обов`язкова для всіх адвокатів, типова форма ордера, яку затверджує Рада адвокатів України (зразок в Додатку 1).

Згідно п.6 Положення №41 визначено, що бланки ордерів, згідно затвердженої типової форми, генеруються у відповідному розділі "Особистого кабінету адвоката" на офіційному вебсайті Національної асоціації адвокатів України www.unba.org.ua слідуючи командам системи.

Згідно п.п. 4-5 Рішенням Ради адвокатів України12.04.2019 № 41 "Про затвердження Положення про ордер на надання правничої (правової) допомоги у новій редакції", дозволено адвокатам України в строк до 01 січня 2022 року використовувати Типову форму ордера, виготовлену друкарським способом на замовлення ради адвокатів регіону. Типова форма ордеру, виготовлена друкарським способом на замовлення ради адвокатів регіону відповідно до Положення про ордер на надання правової допомоги та порядок ведення реєстру ордерів, затверджене рішенням Ради адвокатів України №36 від 17 грудня 2012 року, із змінами та доповненнями, діє після 01 січня 2022 року до закінчення повноважень адвоката у конкретній справі (провадженні).

Зважаючи на наведені положення, вбачається, що підставою видачі адвокатом ордеру серії КС №913918 від 12.09.23р. є Договір №01 про надання правової допомоги від 01.08.23р.

Таким чином, позовна заява підписана особою без надання допустимих доказів наявності підстав на представництво інтересів заявника.

2. Статті 162 та 163 ГПК України містять положення, за якими у позовній заяві має зазначатися ціна позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці, обґрунтований розрахунок сум, що стягуються або оспорюються. Ціна позову визначається, зокрема, у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, або сумою, яка оспорюється за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безакцептному (безспірному) порядку.

До позовної заяви додано докази сплати судового збору на суму 30 008,19 грн.

На підставі ч.4 ст. 11 Кодексу суд застосовує практику ЄСПЛ як джерело права.

Згідно з усталеною практикою ЄСПЛ поняття «майно» у частині першій статті 1 Першого протоколу до Конвенції має автономне значення, яке не обмежується правом власності на речі матеріального світу та не залежить від формальної класифікації, прийнятої у національному законодавстві: деякі інші права й інтереси, що становлять активи, теж можуть розглядатися як «майнові права», а отже, як «майно» (рішення ЄСПЛ від 05 січня 2000 року у справі «Бейелер проти Італії» (Beyeler v. Italy), заява № 33202, § 100).

За певних обставин захистом статті 1 Першого протоколу до Конвенції може користуватися легітимне очікування (legitimate expectation) успішної реалізації майнових прав (право вимоги). Для того, щоб «очікування» було «легітимним», воно має бути заснованим на нормі закону або іншому правовому акті, такому як судове рішення, пов`язаному із майновим інтересом (рішення ЄСПЛ від 28 вересня 2004 року у справі «Копецький проти Словаччини» (Kopecky v. Slovakia), заява № 44912/98, § 49-50).

Відповідно до правової позиції, викладеної Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 25.08.2019 у справі № 910/13737/19, майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці.

Вимога заявника про звернення стягнення на предмет іпотеки ґрунтується на наявності майнового інтересу, що виник на підставі іпотечного договору, згідно з яким іпотекодержатель має право в разі невиконання боржником забезпеченого іпотекою зобов`язання одержати задоволення своїх вимог за рахунок предмета іпотеки, який має вартісну оцінку, тому має майновий характер.

Тобто будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього.

Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (пункт 8.12 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26.02.2019 у справі № 907/9/17).

Закон України "Про судовий збір" визначає правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору.

Статтею 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру справляється судовий збір в розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 150 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (підпункт 1 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір").

Відповідно до змісту частини другої статті 6 Закону України "Про судовий збір" у разі якщо судовий збір сплачується за подання позовної заяви до суду в розмірі, визначеному з урахуванням ціни позову, а встановлена при цьому позивачем ціна позову не відповідає дійсній вартості спірного майна або якщо на день подання позову неможливо встановити точну його ціну, розмір судового збору попередньо визначає суд з подальшою сплатою недоплаченої суми або з поверненням суми переплати судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом у процесі розгляду справи.

Таким чином, наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги заявника свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову.

Зміст заявленої вимоги про звернення стягнення на майно ґрунтується на наявності грошових вимог позивача до відповідача на підставі окремого договору, наслідком задоволення таких вимог та виконання судового рішення є припинення грошових вимог позивача.

Отже, позовні вимоги про звернення стягнення на іпотечне майно мають вартісну оцінку, носять майновий характер, і розмір ставок судового збору за їх подання визначається за вимогами статті 4 Закону України "Про судовий збір", виходячи з розміру грошових вимог позивача, на задоволення яких спрямовано позов.

Відповідна правова позиція викладена Великою Палатою Верховного Суду в постанові від 26.02.2019 у справі №907/9/17 та постановах Верховного Суду від 07.08.2019 у справі №907/628/17, від 14.05.2019 у справі №904/592/18, від 11.06.2020 у справі №917/1368/17.

Враховуючи майновий характер позовної вимоги про звернення стягнення на предмет іпотеки, для встановлення розміру судового збору, який необхідно сплатити за звернення із цим позовом до суду заявнику необхідно вказати ціну позову, виходячи з вартості предмета іпотеки, визначеної у Іпотечному договорі від 18.02.22, (посвідченому 18.02.22р. приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Ізетовою Н.І. за реєстровим №54) - 1 800 000, 00 грн (відповідну процесуальну позицію викладено в ухвалах Верховного Суду від 18.05.2022 та від 10.01.2023 у справі №918/459/21; в ухвалі від 19.12.2022 у cправі №922/3620/21).

Таким чином, позовна вимога про звернення стягнення на предмет іпотеки носить майновий характер та оплачується судовим збором відповідно до статті 4 Закону України "Про судовий збір", а саме: 1 800 000, 00 грн х 1,5 : 100 = 27 000, 00 грн.

З урахуванням наведеного, заявнику слід сплатити судовий збір за другу вимогу майнового характеру про звернення стягнення на предмет іпотеки в розмірі 27 000, 00 грн.

Відповідно до ч.1 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, керуючись ст.ст. 162, 164, 172, 174, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю" Сафра Фінанс" залишити без руху.

2. Товариству з обмеженою відповідальністю" Сафра Фінанс" протягом 10 (десяти) днів з дня вручення ухвали суду усунути недоліки позовної заяви шляхом подання заяви про усунення недоліків позовної заяви до якої додати докази підстав представництва оформленого відповідно до правил Положення №41, сплати судового збору за вимогу майнового характеру про звернення стягнення на предмет іпотеки в розмірі 27 000, 00 грн.

3. Роз`яснити Товариству з обмеженою відповідальністю" Сафра Фінанс" , що в разі не усунення всіх недоліків у встановлений судом строк, заява вважається неподаною і повертається Товариству з обмеженою відповідальністю" Сафра Фінанс" згідно з ч.4 ст.174 Господарського процесуального кодексу України.

Ухвала набрала законної сили 29.09.23р. та оскарженню не підлягає.

Суддя Машевська О.П.

1- у справу

2- заявнику (рек. з повідомл) + на ел. адресу: 03124, м. Київ, б.Гавела Вацлава, 8, корпус 17, оф. 301 + на ел. пошту: ІНФОРМАЦІЯ_1