ЗАХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
_________________________________________________________________________________________________________
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"18" вересня 2023 р. Справа № 907/754/19

Західний апеляційний господарський суд, в складі колегії:

Головуючого (судді-доповідача) Якімець Г.Г.,

Суддів: Бойко С.М., Бонк Т.Б.,

за участю секретаря судового засідання Кришталь М.Б.,

та представників сторін:

від позивача (скаржника) Шерегі В.М. (в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням системи EasyCon)

від відповідача Кривка М.В. (в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням системи EasyCon)

розглянувши апеляційну скаргу Орендного підприємства «Ужгородський коньячний завод», вих.№юр/34-23 від 30 червня 2023 року

на рішення Господарського суду Закарпатської області від 12 червня 2023 року (підписане 12.06.2023), суддя Пригуза П.Д.

у справі №907/754/19

за позовом Орендного підприємства «Ужгородський коньячний завод», м. Ужгород

до відповідача Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Закарпатгаз», м. Ужгород

про скасування рішення комісії з розгляду актів про порушення від 09 липня 2019 року

в с т а н о в и в :

06 грудня 2019 року Орендне підприємство «Ужгородський коньячний завод» звернулося до Господарського суду Закарпатської області з позовом до відповідача Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Закарпатгаз» про скасування рішення комісії з розгляду актів про порушення від 09 липня 2019 року.

Рішенням Господарського суду Закарпатської області від 14 липня 2020 року у справі №907/754/19 відмовлено у задоволенні позову.

Постановою Західного апеляційного господарського суду від 30 вересня 2020 року у справі №907/754/19 апеляційну скаргу Орендного підприємства «Ужгородський коньячний завод» залишено без задоволення, а рішення Господарського суду Закарпатської області від 14 липня 2020 року без змін.

Постановою Верховного Суду від 01 квітня 2021 року у справі №907/754/19 касаційну скаргу Орендного підприємства «Ужгородський коньячний завод» задоволено частково, рішення Господарського суду Закарпатської області від 14 липня 2020 року та постанову Західного апеляційного господарського суду від 30 вересня 2020 року скасовано, а справу передано на новий розгляд до суду першої інстанції.

За результатами нового розгляду справи рішенням Господарського суду Закарпатської області від 12 червня 2023 року у справі №907/754/19 у задоволенні позову відмовлено.

Рішення суду мотивоване тим, що комісія з розгляду акту про порушення АТ «Закарпатгаз» від 21.05.2019 №47 була правомочною приймати відповідне рішення, її склад становить не менше трьох представників Оператора ГРМ, що мають відповідний спеціальний фах; рішення комісії є правомірним, а тому підстав для задоволення позовних вимог ОП «Ужгородський коньячний завод» суд не вбачає.

Не погоджуючись з рішенням місцевого господарського суду, позивач Орендне підприємство «Ужгородський коньячний завод» звернулося до Західного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення Господарського суду Закарпатської області від 12 червня 2023 року у справі №907/754/19 та прийняти нове рішення, яким позов задоволити: скасувати рішення комісії з розгляду актів про порушення від 09 липня 2019 року. Зокрема, зазначає, що з боку споживача акт про порушення підписано особою, яка не мала права на його підписання. Крім цього, вказує, що в акті про порушення відсутні відомості про те, що через відсутність індикації на табло коректора витрата (споживання) природного газу комерційним ВОГ не обліковується або обліковується некоректно, при цьому, в акті не вказано, що сам лічильник працював некоректно та не міг встановити об`єм спожитого газу. Також наголошує, що склад комісії відповідача з розгляду акту про порушення не відповідав вимогам закону, споживач неналежно повідомлений про розгляд комісією акту про порушення, а розрахунок в частині нарахування ПДВ здійснено з порушенням вимог податкового законодавства

У відзиві на апеляційну скаргу відповідач просить оскаржуване рішення залишити без змін, а апеляційну скаргу без задоволення. Зокрема, зазначає, що позивачем не доведено належними та допустимими доказами, що Шаранич В.М. є неналежним представником споживача, зважаючи на наявність доказів, що підтверджують протилежне. Також вважає безпідставними доводи скаржника про неповноважний склад комісії з розгляду акту про порушення та неповідомлення споживача про засідання комісії.

Судові засідання з розгляду справи в суді апеляційної інстанції проводилися в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів, на підставі клопотань представників сторін та відповідних ухвал суду.

Представник позивача (скаржника) в судовому засіданні підтримав вимоги апеляційної скарги, просив такі задоволити в повному обсязі: скасувати рішення Господарського суду Закарпатської області від 12 червня 2023 року у справі №907/754/19 та прийняти нове рішення, яким позов задоволити: скасувати рішення комісії з розгляду актів про порушення від 09 липня 2019 року, з підстав, наведених в апеляційній скарзі.

Представник відповідача в судовому засіданні проти вимог апеляційної скарги заперечував, просив оскаржуване рішення залишити без змін, а апеляційну скаргу без задоволення, з підстав, наведених у відзиві на апеляційну скаргу.

Західний апеляційний господарський суд, заслухавши пояснення представників сторін, розглянувши доводи апеляційної скарги та дослідивши наявні докази по справі, вважає, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає, виходячи з наступного:

Як встановлено місцевим господарським судом та вбачається з матеріалів справи, між сторонами виникли права та обов`язки, які врегульовані типовим договором розподілу природного газу №094200ВG3ЕDP016 від 22 лютого 2016 року шляхом підписання заяви-приєднання до умов договору розподілу природного газу (для споживача, що не є побутовим).

21 травня 2019 року працівниками відповідача проведено перевірку на об`єкті позивача м. Ужгород, вул. Тімірязєва, 19, за результатами якої виявлено порушення, а саме: непрацездатність комерційного ВОГ чи його складових, пошкодження ЗВТ (лічильника газу) або робота комерційного ВОГ чи його складових в позаштатному режимі, внаслідок чого витрата (споживання) природного газу комерційним ВОГ не обліковується або обліковується некоректно, яке виразилося у відсутності індикації на табло коректора.

Результати вказаної перевірки оформлено актом про порушення №47 від 21 травня 2019 року, що підписаний представником споживача Шаранич В.М. без жодних зауважень та заперечень.

Згідно з п.4 Акту про порушення останнє усунуто шляхом демонтажу коректора на позачергову повірку.

У п.10 Акту про порушення зазначено, що про дату і час засідання комісії ПАТ «Закарпатгаз» з розгляду цього акту про порушення буде повідомлено додатково, вказано місце проведення засідання комісії: м. Ужгород, вул. Погорєлова, 2.

Наведені в акті про порушення відомості підтверджені Додатком до Акту про порушення №47 від 21.05.2019 фото Лічильника та фото Коректора, з яких вбачається, що газовий Лічильник здійснює облік природного газу, що споживається, а в цей час дисплей (екран) Коректора об`єму газу не працює.

Листом відповідача від 03 липня 2019 року №105111, який одержаний позивачем, він повідомлений про розгляд Акта про порушення.

09 липня 2019 року відповідачем на підставі Акта про порушення №47 від 21 травня 2019 року прийнято рішення, здійснено розрахунок необлікованого (донарахованого) обсягу вартості природного газу у розмірі 18 616,48 м куб. за відповідний період, на суму 165 260,36 грн., що оформлено актом-розрахунком від 09 липня 2019 року.

Представник позивача на засідання комісії відповідача не з`явився; а витяг з рішення наданий позивачу на адвокатський запит від 28 листопада 2019 року.

У грудні 2019 року Орендне підприємство «Ужгородський коньячний завод» звернулося до суду з цим позовом до АТ «Оператор газорозподільної системи «Закарпатгаз» про скасування рішення комісії з розгляду актів про порушення від 09 липня 2019 року.

Щодо правової природи, нарахованої відповідачем, вартості необлікованого об`єму природного газу:

Згідно з ст.216 ГК України учасники господарських відносин несуть господарсько-правову відповідальність за правопорушення у сфері господарювання шляхом застосування до правопорушників господарських санкцій на підставах і в порядку, передбачених цим Кодексом, іншими законами та договором.

Приписами частини другої статті 217 ГК України встановлено, що у сфері господарювання застосовуються такі види господарських санкцій: відшкодування збитків; штрафні санкції; оперативно-господарські санкції.

Частиною першою статті 218 ГК України визначено, що підставою господарсько-правової відповідальності учасника господарських відносин є вчинене ним правопорушення у сфері господарювання.

Відповідно до ст.235 ГК України за порушення господарських зобов`язань до суб`єктів господарювання та інших учасників господарських відносин можуть застосовуватися оперативно-господарські санкції заходи оперативного впливу на правопорушника з метою припинення або попередження повторення порушень зобов`язання, що використовуються самими сторонами зобов`язання в односторонньому порядку. До суб`єкта, який порушив господарське зобов`язання, можуть бути застосовані лише ті оперативно-господарські санкції, застосування яких передбачено договором. Оперативно-господарські санкції застосовуються незалежно від вини суб`єкта, який порушив господарське зобов`язання.

Види оперативно-господарських санкцій визначено у ст.236 ГК України, згідно з ч.1 якої у господарських договорах сторони можуть передбачати використання таких видів оперативно-господарських санкцій: 1) одностороння відмова від виконання свого зобов`язання управненою стороною зі звільненням її від відповідальності за це у разі порушення зобов`язання другою стороною; відмова від оплати за зобов`язанням, яке виконано неналежним чином або достроково виконано боржником без згоди другої сторони; відстрочення відвантаження продукції чи виконання робіт унаслідок прострочення виставлення акредитива платником, припинення видачі банківських позичок тощо; 2) відмова управненої сторони зобов`язання від прийняття подальшого виконання зобов`язання, порушеного другою стороною, або повернення в односторонньому порядку виконаного кредитором за зобов`язанням (списання з рахунку боржника в безакцептному порядку коштів, сплачених за неякісну продукцію, тощо); 3) встановлення в односторонньому порядку на майбутнє додаткових гарантій належного виконання зобов`язань стороною, яка порушила зобов`язання: зміна порядку оплати продукції (робіт, послуг), переведення платника на попередню оплату продукції (робіт, послуг) або на оплату після перевірки їх якості тощо; 4) відмова від встановлення на майбутнє господарських відносин зі стороною, яка порушує зобов`язання. При цьому цей перелік оперативно-господарських санкцій, не є вичерпним; сторони можуть передбачити у договорі також інші оперативно-господарські санкції (ч.2 ст.236 ГК України).

Згідно з ст.237 ГК України підставою для застосування оперативно-господарських санкцій є факт порушення господарського зобов`язання другою стороною. Оперативно-господарські санкції застосовуються стороною, яка потерпіла від правопорушення, у позасудовому порядку та без попереднього пред`явлення претензії порушнику зобов`язання.

Відтак, оперативно-господарські санкції можуть полягати в односторонній відмові від господарського зобов`язання (повністю або частково) або в односторонній зміні його умов. Оперативно-господарські санкції застосовуються відповідною особою стороною зобов`язання в односторонньому порядку, а їх перелік та порядок вжиття визначаються виключно положеннями договору, укладеного між сторонами. Мета застосування зазначених санкцій припинення або запобігання повторенню порушень зобов`язання шляхом оперативного впливу на правопорушника. Оперативно-господарські санкції застосовуються виключно за рішенням управненої сторони й спрямовані на корегування подальшої поведінки порушника господарського зобов`язання в майбутньому.

В той час як одностороннє визначення однією стороною господарського зобов`язання розміру боргу іншої сторони зазначеному не відповідає, відтак, ані нарахування вартості недоврахованого об`єму природного газу, ані рішення комісії з розгляду актів про порушення споживачами природного газу вимог Кодексу ГРС про визначення обсягу недоврахованого природного газу та його вартості не є оперативно-господарською санкцією.

Нарахування вартості необлікованого об`єму природного газу, здійснені оператором ГРМ, не є ні збитками у розумінні законодавства, яке регулює правовідносини у сфері ринку природного газу, ні оперативно-господарською санкцією в розумінні господарського законодавства, а є платою за поставлений природний газ (наведене узгоджується з правовими висновками, викладеними у постановах Верховного Суду від 01 липня 2020 року у справі №914/2285/17, від 27 квітня 2020 року у справі №914/2471/17, від 12 березня 2020 року у справі №914/766/17, а також висновками Великої Палати Верховного Суду щодо правової природи нарахування вартості недоврахованого обсягу енергоресурсів, викладеними у постанові від 14 січня 2020 року у справі №910/17955/17).

Щодо суті спору:

Взаємовідносини оператора газорозподільних систем із суб`єктами ринку природного газу, а також правові, технічні, організаційні та економічні засади функціонування газорозподільних систем визначаються Кодексом газорозподільних систем, затвердженим постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 30.09.2015 №2494 (Кодекс ГРС).

Згідно з п.6 глави 6 розділу Х Кодексу ГРС у разі виявлення позаштатного режиму роботи комерційного ВОГ чи його складових, пошкодження ЗВТ або пошкодження пломб чи захисних елементів власник (користувач), на території або у приміщенні якого встановлений комерційний ВОГ чи його складові, має терміново поінформувати про це Оператора ГРМ та за потреби вжити заходів для недопущення аварійної ситуації з урахуванням техніки безпеки.

Позаштатний режим роботи комерційного ВОГ, зокрема, включає:

1) витоки газу з елементів та конструкції комерційного ВОГ, у тому числі імпульсних ліній манометрів, датчиків тиску і температури тощо;

2) відсутність зміни показань лічильника газу (обчислювача або коректора об`єму газу), загальмованість або рух з ривками зчитувального механізму при фактичній витраті (споживанні) природного газу;

3) наявність сторонніх шумів та нехарактерних звуків при роботі лічильника газу чи іншого ЗВТ;

4) індикація або наявність повідомлень про порушення в роботі ЗВТ, в тому числі про необхідність зміни елементів живлення;

5) забруднення або відкладання осадів, потрапляння сторонніх предметів до внутрішньої порожнини вимірювального трубопроводу або лічильника газу чи на робочі поверхні первинних перетворювачів;

6) інші ознаки порушень вимог щодо експлуатації ЗВТ, які можуть вплинути на результати вимірювання.

Якщо внаслідок позаштатного режиму роботи комерційного ВОГ чи його складових буде підтверджено факт необлікованого чи облікованого частково об`єму розподіленого (спожитого, переданого) природного газу, розрахунок необлікованих (облікованих частково) об`ємів природного газу за період несправності комерційного ВОГ чи його складових здійснюється відповідно до вимог цього Кодексу.

Відповідно до п.6 глави 9 розділу Х Кодексу ГРС за підсумками перевірки комерційного ВОГ та за умови відсутності зауважень представник Оператора ГРМ на місці перевірки повинен скласти відповідний акт обстеження / акт контрольного огляду вузла обліку (по одному екземпляру для кожної сторони), що має бути підписаний споживачем (суміжним суб`єктом ринку природного газу).

Разом з тим, згідно з п.7 глави 9 розділу Х Кодексу ГРС у разі виявлення під час перевірки комерційного ВОГ чи його складових або контрольного огляду вузла обліку ознак нижченаведених порушень представник Оператора ГРМ на місці перевірки складає у порядку, визначеному цим Кодексом, акт про порушення, зокрема про: 1) пошкодження пломб; 2) пошкодження ЗВТ (лічильника газу); 3) наявність зміни параметрів параметризації обчислювача чи коректора об`єму газу 4) непрацездатність комерційного ВОГ чи його складових та/або його (їх) невідповідність умовам експлуатації чи узгодженій проектній документації або умовам договору; 5) наявність ознак несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ; 6) наявність несанкціонованого газопроводу; 7) несанкціоноване підключення газових приладів, внаслідок чого перевищується діапазон обчислення лічильника газу (сумарна номінальна потужність газових приладів і пристроїв перевищує діапазон обчислення лічильником газу).

В силу п.3 глави 2 розділу XI Кодексу ГРС до порушень (за умови відсутності несанкціонованого втручання в ГРМ або роботу ЗВТ), що сталися внаслідок пошкодження чи позаштатного режиму роботи комерційного ВОГ або його складових (які кваліфікуються як "не з вини споживача"), але внаслідок яких споживачу здійснюється перерахунок розподіленого (спожитого) об`єму природного газу, належать:

1) пошкодження ЗВТ (лічильника газу) або робота комерційного ВОГ чи його складових в позаштатному режимі, внаслідок чого витрата (споживання) природного газу комерційним ВОГ не обліковується або обліковується некоректно;

2) фіксація коректором чи обчислювачем об`єму газу даних щодо збоїв в роботі комерційного ВОГ або його складових, внаслідок чого об`єм розподіленого (спожитого) природного газу за попередній період визначений некоректно;

3) виявлення помилок в конфігурації даних обчислювача об`єму газу, що були введені при його первинному програмуванні, чи в протоколі параметризації (діаметр газопроводу звужуючого пристрою, кількість імпульсів, параметрів ФХП тощо), внаслідок чого об`єм розподіленого (спожитого) природного газу за попередній період визначений некоректно;

4) перевищення діапазону обчислення вузла обліку тощо.

Так, 21 травня 2019 року працівниками відповідача проведено перевірку на об`єкті позивача м. Ужгород, вул. Тімірязєва, 19, за результатами якої виявлено порушення, а саме: непрацездатність комерційного ВОГ чи його складових, пошкодження ЗВТ (лічильника газу) або робота комерційного ВОГ чи його складових в позаштатному режимі, внаслідок чого витрата (споживання) природного газу комерційним ВОГ не обліковується або обліковується некоректно, яке виразилося у відсутності індикації на табло коректора, про що складено акт про порушення №47 від 21 травня 2019 року, який підписаний представником споживача Шаранич В.М. без жодних зауважень та заперечень.

У постанові від 01 квітня 2021 року у цій справі Верховний Суд зокрема, зазначив, що виходячи з системного аналізу пункту 6 глави 6 розділу X Кодексу газорозподільних систем, зміст визначення «позаштатний режим роботи» характеризується переліком ознак, які самостійно або в своїй сукупності створюють його юридичне наповнення. Хоча зазначений перелік і не є вичерпним, однак, з, огляду на правову природу відносин з газопостачання та правовий статус його суб`єктів, наявність зазначених ознак підлягає доведенню саме оператором ГРМ насамперед шляхом їх фіксації у відповідному акті.

Судом встановлено, що причиною відсутності індикації на екрані Коректора був вихід з ладу елемента живлення, а стан Коректора належить кваліфікувати як такий, що знаходився у позаштатному режимі роботи, оскільки він не здійснював обчислення об`єму газу в робочих умовах, зведеного до стандартних умов, наслідком чого виявлено розбіжність між показниками механічного лічильника та меню «Покази лічильника» в електронному Коректорі.

Робота Коректора в позаштатному режимі підтверджена належними доказами, зокрема Звітом із системи обліку газу по ОП «Коньячний завод» Ужгород за період з 01.05.2019 по 31.05.2019, згідно якого відображено, що в період з 16.05.2019 по 21.05.2019 включно, Звіт коректора вузла обліку газу Споживача, що передається від Споживача до AT «Закарпатгаз» засобами дистанційної передачі даних, показав роботу ВОГ в позаштатному режимі повну відсутність інформації про роботу коректора.

При цьому, згідно Звіту про роботу Коректора за вказаний період вбачається, що з 01.05.2019 Коректор постійно знаходився на межі між допустимим зарядом живлення та об`ємом заряду менше 10%, що є доказом вичерпання ресурсу елементу живлення та невжиття заходів позивачем щодо заміни елементу живлення.

Наведений звіт є належним доказом позаштатного режиму роботи ВОГ споживача.

Відтак, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про доведеність оператором ГРМ наявності ознак, які підтверджують «позаштатний режим роботи» ВОГ споживача, що слугує підставою для здійснення донарахування останньому об`єму та обсягу природного газу та його вартості.

Відповідно до пунктів 1-3 глави 5 розділу ХІ Кодексу ГРС у разі виявлення у споживача або несанкціонованого споживача порушень, визначених у главі 2 цього розділу, на місці їх виявлення представником оператора ГРМ складається акт про порушення за формою, наведеною в додатку 20 до цього Кодексу. Акт про порушення після пред`явлення представником оператора ГРМ службового посвідчення складається в присутності споживача/несанкціонованого споживача та/або незаінтересованої особи (представника власника/користувача, на території чи об`єкті якого сталося порушення, або органу місцевого самоврядування) за умови посвідчення його особи та засвідчується їх особистими підписами. У разі якщо комерційний вузол обліку, на якому сталося порушення, знаходиться на території (в приміщенні) оператора ГРМ, останній повинен завчасно попередити споживача про час і місце складання акта про порушення. Акт про порушення складається в двох примірниках, один з яких залишається у споживача (несанкціонованого споживача), який має право внести до акта про порушення свої зауваження та заперечення. Представник оператора ГРМ перед складанням акта про порушення зобов`язаний повідомити споживача (несанкціонованого споживача) про його право внести зауваження та заперечення до акта про порушення, викласти мотиви своєї відмови від його підписання або підписати його без зауважень.

Згідно з п.6 глави 5 розділу ХІ Кодексу ГРС у разі незгоди споживача (несанкціонованого споживача) із зафіксованим в акті про порушення порушенням, яке стосується пошкодження пломб (крім факту їх відсутності або спрацювання магнітного індикатора), пошкодження ЗВТ/лічильника газу (крім явних ознак навмисного в них втручання), він може вимагати проведення їх експертизи чи позачергової або експертної повірки у порядку, визначеному цим Кодексом. У такому разі в акті про порушення робиться відповідний запис, при цьому представник Оператора ГРМ здійснює заходи щодо пакування пошкодженої пломби та/або лічильника газу (ЗВТ) та складає відповідний акт про направлення їх на експертизу чи позачергову або експертну повірку. До отримання їх результатів нарахування, передбачені цим Кодексом, не застосовуються.

Акт про порушення має бути розглянутим комісією з розгляду актів про порушення Оператора ГРМ, яка визначає його правомірність та приймає щодо них відповідне рішення. (п.8 глави 5 розділу ХІ Кодексу ГРС).

09 липня 2019 року відповідачем на підставі Акта про порушення №47 від 21 травня 2019 року прийнято рішення, здійснено розрахунок необлікованого (донарахованого) обсягу вартості природного газу у розмірі 18 616,48 м куб. за відповідний період, на суму 165 260,36 грн., що оформлено актом-розрахунком від 09 липня 2019 року.

Поряд з тим, в оскаржуваному рішенні суду першої інстанції належним чином спростовано доводи позивача, зокрема, щодо підписання акту про порушення з боку споживача особою, яка не мала права його підписувати. Так, судом встановлено, що ОСОБА_1 , який підписав акт від імені споживача, є відповідальним працівником позивача ОП «Ужгородський коньячний завод», який обіймає посаду головного механіка, є відповідальним за справний стан та безпечну експлуатацію газового господарства підприємства позивача, що підтверджується Декларацією відповідності матеріально-технічної бази вимогам законодавства з питань охорони праці, підписаною керівником ОП «Ужгородський коньячний завод» та зареєстрованою у журналі обліку суб`єктів господарювання в Управлінні Держпраці в Закарпатській області за №99 від 27.09.2018 року.

Також судом встановлено, що вказана особа є підписантом, як уповноважена особа від споживача, підпис якого скріплено печаткою ОП «Ужгородський коньячний завод» , таких документів: Акт наданих послуг з розподілу природного газу від 31.01.2019, Акт наданих послуг з розподілу природного газу від 31.03.2019, Акт наданих послуг з розподілу природного газу від 30.04.2019, Акт наданих послуг з розподілу природного газу від 31.05.2019, Акт наданих послуг з розподілу природного газу від 30.06.2019, а також інших документів стосовно управління газовим господарством підприємства позивача: Акт перевірки ВОГ та системи газопостачання споживача, що не є побутовим від 27.03.2019, Акти перевірки ВОГ від 21.06.2019.

Крім цього, у матеріалах справи містяться заяви свідків провідних інженерів з метрології АТ «Закарпатгаз» ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , якими у присутності представника споживача Шаранича Володимира Миколайовича та за його сприянням, як відповідальної особи ОП «Ужгородський коньячний завод», здійснено перевірку та складено Акт про порушення, а також складено Акт №39/05/19 про демонтаж лічильника газу/електронного коректора від 21.05.2019 року та які надали пояснення, що прибувши на об`єкт позивача, повідомили охороні про мету свого візиту перевірку роботи приладів ВОГ, про що охоронцем повідомлено уповноважену особу Шаранича В.М., який дав дозвіл охороні допустити працівників АТ «Закарпатгаз», на територію підприємства, попередньо зробивши запис у журналі відвідувань, поряд з тим, забезпечив доступ до ВОГ, був присутній при огляді та складанні акту про порушення і про демонтаж коректора, а також підписав вказані документи як уповноважена особа, відповідальна за газове господарство ОП «Ужгородський коньячний завод».

Поряд з тим, зважаючи на встановлені вище обставини справи та докази, що містяться у матеріалах справи, апеляційний суд також враховує висновки, викладені у постанові Верховного Суду від 17 лютого 2021 року у справі №914/375/18 про те, що особа, яка перебуває на об`єкті споживача, яка має доступ до закритих приміщень, яка допустила перевіряючих на такий об`єкт для проведення перевірки, апріорі не може вважатися неуповноваженою.

Відтак, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що Шаранич Володимир Миколайович є уповноваженим представником споживача, який був присутній при здійсненні перевірки та підписав акт про порушення без жодних зауважень та заперечень.

Щодо відсутності на засіданні комісії відповідача юриста та представника територіального органу регулятора, суд зазначає наступне:

Згідно з п.9 глави 5 розділу XI Кодексу ГРС до складу комісії з розгляду актів про порушення має входити не менше трьох представників Оператора ГРМ зі складу інженерно-технічного персоналу та юристів. Крім того, Оператор ГРМ офіційним листом має запросити для участі на постійній основі у складі комісії по одному уповноваженому представнику метрологічної організації та територіального органу Регулятора. У разі відмови метрологічної організації або територіального органу Регулятора в делегуванні свого представника для участі на постійній основі у складі комісії комісія створюється без участі такого представника. Остаточний склад комісії з розгляду актів про порушення затверджується наказом Оператора ГРМ. За вимогою однієї зі сторін на засідання комісії в окремому випадку можуть бути додатково залучені інші представники, зокрема від виробника ЗВТ чи виробника пломби, повноваження яких підтверджуються в установленому законодавством порядку.

Так, судом встановлено, що АТ «Закарпатгаз» дотримано умови утворення комісії, що підтверджується листами відповідача від 06.09.2018 року, якими запрошено для участі на постійній основі у склад комісії представників метрологічної організації та територіального органу Регулятора. Метрологічна організація ДП «Закарпаттястандартметрологія» листом від 12.09.2018р. №277/04-13 повідомило про неможливість делегувати свого представника для роботи в комісії на постійній основі. Такий же лист-відповідь отримано АТ «Закарпатгаз» від територіального органу Регулятора Сектору НКРЕКП у Закарпатській області, який вказав на неможливість забезпечити участь свого представника для роботи в комісії на постійній основі. Копії вказаних листів містяться у матеріалах справи.

Наказом від 05 жовтня 2018 року №03.2На-273-1018 затверджено склад комісії (6 осіб), до якої включено працівників зі складу інженерно-технічного персоналу та юриста, що відповідає вимогам пункту 9 глави 5 розділу XI Кодексу ГРС.

Враховуючи наведене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що склад комісії відповідав вимогам закону.

Згідно з п.10 глави 5 розділу ХІ Кодексу ГРС споживач (несанкціонований споживач) зобов`язаний бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення, на якому буде розглядатися складений на нього акт про порушення. За неможливості бути присутнім на засіданні особисто споживач (несанкціонований споживач) має право дати письмову згоду у довільній формі на проведення засідання без його присутності або у присутності його уповноваженої особи. У разі неприбуття споживача (несанкціонованого споживача) та/або уповноваженої ним особи на засідання комісії остання розглядає складений акт про порушення без його (її) участі.

Так, судом встановлено, що споживач був належним чином повідомлений про дату і час розгляду комісією Акту про порушення. У п.10 Акту про порушення зазначено, що про дату і час засідання комісії ПАТ «Закарпатгаз» з розгляду цього Акту про порушення буде повідомлено додатково; вказано місце проведення засідання комісії, телефон комісії - (0312) 61-94-31. Відповідач листом від 03 липня 2019 року №105111, за підписом Секретаря Комісії по розгляду актів про порушення АТ «Закарпатгаз», повідомив ОП «Ужгородський коньячний завод» на адресу: м. Ужгород, вул. Тимірязєва, 19 про те, що Акт про порушення буде розглянуто комісією 09 липня 2019 року з 10.00 до 14.00 у приміщенні ПАТ «Закарпатгаз» за адресою: м. Ужгород, вул. Погорєлова, 2, та вказано на обов`язок споживача бути присутнім на засіданні комісії, право надати пояснення та документи для врахування комісією при винесенні рішення. Факт одержання позивачем вказаного листа підтверджується списком №815 згрупованих поштових відправлень листів рекомендованих, поданих в Ужгород 15 відправником АТ «Закарпатгаз» 03.07.2019 року, списком №31 рекомендованих листів, трек-номером 124, яким підтверджується вручення відправлення 08 липня 2019 року.

Відповідно до п.11 глави 5 розділу ХІ Кодексу ГРС за результатами розгляду акта про порушення на засіданні комісії може бути прийнято рішення про його задоволення (повністю або частково), або необхідність додаткового обстеження чи перевірки, або додаткових пояснень тощо, або скасування акта про порушення. При задоволенні комісією акта про порушення складається акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості

Як встановлено судом вище, за результатами розгляду акту про порушення №47 від 21 травня 2019 року комісією відповідача 09 липня 2019 року прийнято рішення про задоволення акту про порушення та здійснено розрахунок необлікованого (донарахованого) обсягу вартості природного газу у розмірі 18 616,48 м куб. на суму 165 260,36 грн., що оформлено актом-розрахунком від 09 липня 2019 року.

Судом перевірено вказаний розрахунок та встановлено, що такий виконано правильно.

У акті про порушення №47 від 21 травня 2019 року встановлено порушення позивачем Кодексу газорозподільних систем, а саме: пп.1 п.3 глави 2 розділу XI, відповідно до якого: до порушень (за умови відсутності несанкціонованого втручання в ГРМ або роботу ЗВТ), що сталися внаслідок пошкодження чи позаштатного режиму роботи комерційного ВОГ або його складових (які кваліфікуються як «не з вини споживача»), але внаслідок яких споживачу здійснюється перерахунок розподіленого (спожитого) об`єму природного газу, належать, зокрема: пошкодження ЗВТ (лічильника газу) або робота комерційного ВОГ чи його складових в позаштатному режимі, внаслідок чого витрата (споживання) природного газу комерційним ВОГ не обліковується або обліковується некоректно, що у спірному випадку виразилося у відсутності індикації на табло коректора, про що зафіксовано у акті про порушення, який підписаний в тому числі і представником споживача без жодних зауважень.

Факт порушення споживачем Кодексу газорозподільних систем останнім не спростовано, а докази, що містяться у матеріалах справи в їх сукупності свідчать про вчинення позивачем порушення, передбаченого пп.1 п.3 глави 2 Розділу ХІ Кодексу ГРС, у зв`язку з чим, відповідачем правомірно прийнято рішення про задоволення акту про порушення та здійснено розрахунок вартості донарахованого об`єму природного газу.

Статтею 73 ГПК України передбачено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Згідно з ч.1 ст.74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів (ч.1 ст.86 ГПК України).

Враховуючи все наведене вище, колегія суддів дійшла висновку про відсутність правових підстав для скасування рішення комісії з розгляду актів про порушення від 09 липня 2019 року.

Доводи скаржника про скасування рішення місцевого господарського суду є безпідставними.

Рішення суду першої інстанції прийняте у відповідності з вимогами діючого законодавства, а тому підстав для його скасування апеляційний господарський суд не вбачає.

Відповідно до ст.236 ГПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню господарського судочинства, визначеному цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Статтею 276 ГПК України передбачено, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

З огляду на наведене, колегія суддів дійшла висновку про залишення рішення місцевого господарського суду без змін, а апеляційної скарги без задоволення.

Судовий збір за подання апеляційної скарги, у відповідності до ст.129 ГПК України, покладається на скаржника.

Керуючись ст.ст.236, 270, 275, 276, 281, 282 Господарського процесуального кодексу України, Західний апеляційний господарський суд,

постановив:

Рішення Господарського суду Закарпатської області від 12 червня 2023 року у справі №907/754/19 залишити без змін, а апеляційну скаргу Орендного підприємства «Ужгородський коньячний завод» без задоволення.

Матеріали справи №907/754/19 повернути до Господарського суду Закарпатської області.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена у касаційному порядку у відповідності до вимог ст.ст.286-291 ГПК України.

Повну постанову складено 25 вересня 2023 року

Головуючий (суддя-доповідач) Якімець Г.Г.

Суддя Бойко С.М.

Суддя Бонк Т.Б.