ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

27.09.2023 м. ДніпроСправа № 904/2981/23

За позовом Кам`янської міської ради Дніпропетровської області, Дніпропетовська область, м. Кам`янське

до Акціонерного товариства "ДніпроАЗОТ", Дніпропетовська область, м. Кам`янське

про визнання укладеним договору оренди

Суддя Мілєва І.В.

Представники:

від позивача: Жежель С.С.;

від відповідача: Шаверін Д.С.;

ВСТАНОВИВ:

Кам`янська міська рада Дніпропетровської області звернулась до господарського суду з позовною заявою до Акціонерного товариства "ДніпроАЗОТ", в якій просить суд визнати укладеним договір оренди земельної ділянки, розташованої за адресою: Дніпропетровська область, місто Кам`янське, пр. Конституції, 11А, загальною площею 0,1916 га., для розміщення будівлі гуртожитку, в редакції Кам`янської міської ради Дніпропетровської області.

Суд ухвалою від 12.06.2023 прийняв позовну заяву до розгляду та відкрив провадження у справі. Постановив розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження. Призначив підготовче засідання на 03.07.2023.

В підготовче засідання 03.07.2023 з`явився представник позивача. Представник відповідача в підготовче засідання не з`явився.

Суд ухвалою від 03.07.2023 відклав підготовче засідання на 11.08.2023.

04.07.2023 Акціонерне товариство "ДніпроАЗОТ" подало до суду зустрічну позовну заяву до Кам`янської міської ради Дніпропетровської області, в якій просить суд: викласти п. 4.1 запропонованого договору оренди в такій редакції: « 4.1. Орендна плата встановлюється в діючому розмірі земельного податку, а саме, 350,76 грн на рік, та починає спчачуватись після скасування воєнного стану в Україні»; підпункт 9.6.15 запропонованого договору оренди - виключити; пункт 14.3 запропонованого договору оренди викласти в редакції: « 14.3. Всі витрати з оформлення цього договору сторони сплачують в рівних частках».

Суд ухвалою від 05.07.2023 повернув позовну заяву та додані до неї документи Акціонерному товариству "ДніпроАЗОТ".

07.07.2023 відповідач подав до суду відзив на позовну заяву.

12.07.2023 позивач подав до суду відповідь на відзив.

03.08.2023 відповідач подав до суду клопотання, в якому просить суд забезпечити проведення судового засідання в режимі відеоконференції з використанням власних технічних засобів. Суд ухвалою від 07.08.2023 задовольнив клопотання відповідача.

В підготовче засідання 11.08.2023 з`явились представники позивача та відповідача.

11.08.2023 відповідач подав до суду клопотання про передання матеріалів та зупинення провадження у справі.

11.08.2023 відповідач заявив клопотання, в якому просить суд продовжити строк проведення підготовчого провадження та відкласти підготовче засідання.

Суд ухвалою від 11.08.2023 продовжив строк підготовчого провадження на тридцять днів до 11.09.2023 включно. У задоволенні клопотання Акціонерного товариства "ДніпроАЗОТ" про передання матеріалів та зупинення провадження у справі - відмовив. Відклав підготовче засідання на 04.09.2023.

17.08.2023 відповідач подав до суду клопотання про забезпечення доказів.

Суд ухвалою від 18.08.2023 прийняв клопотання Акціонерного товариства "ДніпроАЗОТ" про забезпечення доказів до розгляду та призначив його розгляд у засіданні 22.08.2023.

У судове засідання 22.08.2023 з`явився представник позивача, представник відповідача не з`явився, 22.08.2023 подав заяву про розгляд без участі його представника.

Суд ухвалою від 22.08.2023 у задоволенні заяви Акціонерного товариства "ДніпроАЗОТ" про забезпечення доказів - відмовив.

В підготовче засідання 04.09.2023 з`явились представники позивача та відповідача.

04.09.2023 відповідач подав до суду клопотання про витребування доказів.

Господарський суд залишив клопотання відповідача про витребування доказів без розгляду.

Суд ухвалою від 04.09.2023 закрив підготовче провадження та призначив справу для судового розгляду по суті у судове засідання на 27.09.2023.

05.09.2023 відповідач подав до суду клопотання, в якому просить суд забезпечити проведення судового засідання в режимі відеоконференції з використанням власних технічних засобів. Суд ухвалою від 11.09.2023 клопотання відповідача задовольнив.

27.09.2023 в судове засідання з`явився представники позивача та відповідача.

25.09.2023 відповідач подав до суду клопотання, в якому просить суд:

- повернутись до стадії підготовчого засідання та залучити Головне управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області (, вул. Філософська, 39-А, м. Дніпро, 49006) до участі у справі № 904/2981/23 у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача;

- поновити строк на подання клопотання про витребування доказів, пропущений з поважних причин, та витребувати у Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області (, вул. Філософська, 39-А, м. Дніпро, 49006):

1. Засвідчений підписом відповідальної особи та печаткою Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області витяг № НВ-023 з технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок, сформований 30.03.2023 року, згідно з яким визначено нормативну грошову оцінку земельної ділянки кадастровий номер :03:014:0001 в сумі 1919896,64 грн.

2. Інформацію: яке цільове призначення земельної ділянки :03:014:0001 використано при обчисленні нормативної грошової оцінки в сумі 1919896,64 грн у витягу №НВ-023 з технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок, сформованому 30.03.2023 щодо земельної ділянки кадастровий номер :03:014:0001.

3. Інформацію:- чи врахований у витягу № НВ-023 з технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок, сформованому 30.03.2023, добуток коефіцієнтів індексації грошової оцінки земельної ділянки за попередні роки із значенням 1,256 або з іншим значенням при обчисленні нормативної грошової оцінки земельної ділянки кадастровий номер :03:014:0001 в розмірі 1919896,64 грн.

4. Розрахунок нормативної грошової оцінки земельної ділянки кадастровий номер :03:014:0001 в розмірі 1919896,64 грн. із зазначенням числових значень формули Цн = Пд х Нрд х Кмі х Км2 х КмЗ х Км4 х Кцп х Кмц х Кні, передбаченої п.3 «Методики нормативної грошової оцінки земельних ділянок», затв. Постановою КМУ від 3 листопада 2021 р. № 1147.

Учасник справи у разі неможливості самостійно надати докази вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений в частинах другій та третій статті 80 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї (ч. 1 ст. 81 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи (ч. 3 ст. 80 Господарського процесуального кодексу України).

Як вбачається з матеріалів справи, відповідач подав до суду відзив на позовну заяву 04.07.2023 (т.1 а.с.77).

Таким чином, відповідач відповідно до ч. 1 ст. 81 та ч. 3 ст. 80 Господарського процесуального кодексу України повинен був подати до суду клопотання про витребування доказів разом з поданням відзиву, тобто 04.07.2023.

Суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення (ч. 1 ст. 119 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідач у своєму клопотанні просить суд поновити пропущений строк на подання клопотання про витребування доказів.

Своє клопотання про поновлення пропущеного строку на подання клопотання про витребування доказів відповідач обґрунтував наступним. Відповідач стверджує, що звернувся до Головного управління Держгеокадастру з листом № 016/юр-112-п/2023 від 04.08.2023 (т. 1 а.с. 237-238), в якому для з`ясування обставин у справі № 904/2981/23 та підготовки письмових заперечень просив надати АТ "Дніпроазот" докази. Згідно ст. 20 ЗУ «Про доступ до публічної інформації» ГУ Держгеокадастру у Дніпропетровській області повинно було надати інформацію протягом п`яти робочих днів з дати отримання запиту, тобто до 14.08.2023 (включно) або в той же строк проінформувати відповідача про продовження строку для надання відповіді до 20 робочих днів з обґрунтуванням такого продовження. Протягом п`яти робочих днів з дати отримання запиту ГУ Держгеокадастру у Дніпропетровській області жодної відповіді не направив, до цього часу така відповідь відповідачем не отримувалась. Якщо ГУ Держгеокадастру у Дніпропетровській області дотрималось законодавства та у передбачений статтею 20 ЗУ «Про доступ до публічної інформації» 5-ти денний строк надало запитану відповідачем інформацію, то відповідач би мав можливість у визначений судом строк підготовчого засідання підготувати заперечення на відповідь на відзив та надати необхідні докази та інформацію, адже підготовче засідання було закрито судом 04.09.2023. Тобто, неможливість подання відповідачем в межах підготовчого засідання інформації та доказів та необхідність подання клопотання про витребування відповідних доказів викликана порушенням ГУ Держгеокадастру у Дніпропетровській області ст.20 ЗУ «Про доступ до публічної інформації», а саме ненадання відповіді протягом п`яти днів з дати отримання запиту, тобто до 14.08.2023 (включно). Таким чином, відповідач не подав клопотання про витребування доказів разом із відзивом із поважних причин, адже необхідність подання такого клопотання виникла після 14.08.2023 та викликана виключно порушенням ГУ Держгеокадастру у Дніпропетровській області ст.20 ЗУ «Про доступ до публічної інформації», а саме ненаданням відповіді протягом п`яти днів з дати отримання запиту, тобто до 14.08.2023 (включно).

Господарський суд повторно зазначає, що лист відповідача № 016/юр-112-п/2023 до Головного управління Держгеокадастру із проханням надати докази датовано 04.08.2023, тобто майже через місяць після подачі до суду відзиву на позовну заяву (04.07.2023). А до суду із клопотанням про витребування доказів відповідач звернувся вперше - 04.09.2023, тобто через 2 місяці після подачі до суду відзиву на позовну заяву та вдруге - 25.09.2023 тобто через 2 і двадцять днів місяці після подачі до суду відзиву на позовну заяву.

Господарський суд наголошує, що жодних належних обґрунтувань поважності звернення відповідача до Головного управління Держгеокадастру із проханням надати докази саме 04.08.2023, а також належних обґрунтувань неможливості звернення до Головного управління Держгеокадастру із проханням надати докази завчасно, відповідачем не наведено.

Відповідач посилаться на те, що необхідність подання клопотання про витребування доказів виникла після 14.08.2023 та викликана виключно порушенням ГУ Держгеокадастру у Дніпропетровській області ст.20 ЗУ «Про доступ до публічної інформації», а саме ненаданням відповіді протягом п`яти днів з дати отримання запиту, тобто до 14.08.2023 (включно). Однак належних обґрунтувань неможливості подання до суду одразу після 14.08.2023 клопотання про витребування доказів відповідачем також не наведено.

Будь-яких належних та достовірних доказів, які б вказували на поважність підстав пропущення строку на подання клопотання про витребування доказів відповідач не надав.

Враховуючи викладене, господарський суд не вбачає підстав для поновлення пропущеного строк на подання клопотання про витребування доказів.

Право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку (ч. 1 ст. 118 Господарського процесуального кодексу України).

Заяви, скарги і документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом (ч. 2 ст. 118 Господарського процесуального кодексу України).

З огляду на викладене, господарський суд вважає за доцільне залишити клопотання відповідача про витребування доказів без розгляду.

Як зазначено вище, відповідач у своєму клопотанні просить суд повернутись до стадії підготовчого засідання та залучити Головне управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області (, вул. Філософська, 39-А, м. Дніпро, 49006) до участі у справі № 904/2981/23 у якості третьої особи що не заявляє самостійних вимог на боці відповідача.

Треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї із сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи (ч. 1 ст. 50 Господарського процесуального кодексу України).

Про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі (ч. 4 ст. 50 Господарського процесуального кодексу України).

Господарський суд зазначає, що відповідачем не обґрунтовано яким чином рішення по даній справі вплине чи може вплинути на права чи обов`язки Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області.

Таким чином, господарський суд не вбачає підстав для залучення Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору та не вбачає підстав для повернення до стадії підготовчого засідання.

Суд звертає увагу на те, що згідно з приписами статті 17 Закону України Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожній фізичній або юридичній особі гарантується право на розгляд судом упродовж розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, в якій вона є стороною.

Європейський суд з прав людини щодо критеріїв оцінки розумності строку розгляду справи визначився, що строк розгляду має формувати суд, який розглядає справу. Саме суддя має визначати тривалість вирішення спору, спираючись на здійснену ним оцінку розумності строку розгляду в кожній конкретній справі, враховуючи її складність, поведінку учасників процесу, можливість надання доказів тощо.

Поняття розумного строку не має чіткого визначення, проте розумним слід уважати строк, який необхідний для вирішення справи відповідно до вимог матеріального та процесуального законів.

При цьому, Європейський суд з прав людини зазначає, що розумність тривалості провадження повинна визначатися з огляду на обставини справи та з урахуванням таких критеріїв: складність справи, поведінка заявника та відповідних органів влади, а також ступінь важливості предмета спору для заявника (рішення Європейського Суду з прав людини у справах Савенкова проти України від 02.05.2013, Папазова та інші проти України від 15.03.2012).

Європейський суд щодо тлумачення положення розумний строк в рішенні у справі Броуган (Brogan) та інші проти Сполученого Королівства роз`яснив, що строк, який можна визначити розумним, не може бути однаковим для всіх справ, і було б неприродно встановлювати один строк в конкретному цифровому виразі для усіх випадків. Таким чином, у кожній справі виникає проблема оцінки розумності строку, яка залежить від певних обставин.

Враховуючи необхідність забезпечення участі сторін в засіданні та право на належний захист своїх прав в суді першої інстанції, для повного, об`єктивного та всебічного розгляду справи, а також з огляду на положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, суд вважає за необхідне розглянути позовну заяву у розумний строк. З метою надання можливості всім учасникам справи прийняти участь в судовому засіданні і реалізувати свої процесуальні права відкласти розгляд справи по суті на 11.10.2023.

В судовому засіданні 27.09.2023 відповідач заявив усне клопотання про проведення судового засідання в режимі відеоконференції з використанням власних технічних засобів.

Відповідно до частини першої, другої статті 197 Господарського процесуального кодексу України учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язковою.

Частиною четвертою статті 197 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), учасники справи можуть брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів. Підтвердження особи учасника справи здійснюється із застосуванням електронного підпису, а якщо особа не має такого підпису, то у порядку, визначеному Законом України "Про Єдиний державний демографічний реєстр та документи, що підтверджують громадянство України, посвідчують особу чи її спеціальний статус" або Державною судовою адміністрацією України.

В Господарському суді Дніпропетровської області є технічна можливість для проведення судових засідань в режимі відеоконференції з використанням власних технічних засобів.

Відповідно до пункту 1 розділу III Порядку роботи з технічними засобами відеоконференцзв`язку під час судового засідання в адміністративному, цивільному та господарському процесах за участі сторін поза межами приміщення суду, затвердженого наказом Державної судової адміністрації України № 196 від 23.04.2020, для участі в судовому засіданні в режимі відеоконференції учасник справи повинен попередньо зареєструватись з використанням власного електронного підпису в Системі та перевірити наявні у нього власні технічні засоби на відповідність технічним вимогам, визначеним для роботи з обраною для проведення відеоконференції Системою. У разі, якщо учасник не має електронного підпису (або Система не дозволяє реєстрацію з використанням електронного підпису), то він повинен попередньо зареєструватись в Системі з використанням логіну та паролю чи за допомогою інших передбачених обраною Системою засобів реєстрації. При цьому, в своїй заяві про участь у судовому засіданні, поданій відповідно до пункту 3 цього розділу, учасник справи повинен вказати про наявність або відсутність у нього електронного підпису.

Враховуючи дані обставини, суд вважає за можливе задовольнити усне клопотання відповідача та призначити судове засідання за його участю в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

Керуючись ст. 197, 202, 216, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Відкласти розгляд справи по суті на 11.10.2023 на 12:00 год.

2. У задоволенні клопотання Акціонерного товариства "ДніпроАЗОТ" про повернення до стадії підготовчого засідання та залучення третьої особи - відмовити.

3. Клопотання Акціонерного товариства "ДніпроАЗОТ" про витребування доказів - залишити без розгляду.

4. Провести судове засідання у справі № 904/2981/23 з Акціонерним товариством "ДніпроАЗОТ", призначене на 11.10.2023 о 12:00 год., в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

5. Судове засідання відбудеться у приміщенні Господарського суду Дніпропетровської області в залі судового засідання (кабінеті) № 1-102 за адресою: 49027, м. Дніпро, вул. Володимира Винниченка, 1

6. Акціонерному товариству "ДніпроАЗОТ" не пізніше дня, що передує судовому засіданню, надати суду, у тому числі за допомогою підсистеми «Електронний суд» або на електронну адресу суду - електронну адресу, яка буде ним використана для реєстрації в системі відеоконференцзв`язку, а також документи, що посвідчують особу, що прийматиме участь у судовому засіданні, та підтверджують її повноваження; номер телефону для зв`язку з судом.

7. Для участі у судовому засіданні в режимі відеоконференції необхідно використовувати комп`ютерну техніку або смартфон з доступом до мережі Інтернет, які дозволяють передавати аудіосигнал та відеозображення.

8. Роз`яснити учаснику відеоконференції, що для участі у судовому засіданні йому необхідно:

- зайти та авторизуватись в системі відеоконференцзв`язку за 10 хвилин до початку підготовчого засідання;

- активувати технічні засоби (мікрофон, навушники та камера) та перевірити їх працездатність шляхом тестування за допомогою системи відеоконференцзв`язку;

- очікувати запрошення секретаря до участі у судовому засіданні.

9. На початку судового засідання учасник, що бере участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, за потреби, на вимогу судді повинен показати свій паспорт або інший документ, що посвідчує особу, в розгорнутому вигляді на сторінці з фотографією в камеру та оригінали документів, які підтверджують його повноваження на представництво.

10. Попередити сторін, що відповідно до частини п`ятої статті 197 ГПК України ризики технічної неможливості участі у відеоконференції поза межами приміщення суду, переривання зв`язку тощо несе учасник справи, який подав відповідну заяву.

Ухвала набирає законної сили 27.09.2023 та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Інформацію про дату та час розгляду справи можна отримати за електронною адресою суду: http://dp.arbitr.gov.ua/sud5005/spisok/csz/

Суддя І.В. Мілєва