ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

"21" вересня 2023 р. м. Київ Справа № 911/1255/23

м. Київ, вул. С. Петлюри, буд. 16/108

Господарський суд Київської області

Господарський суд Київської області, одноособово, у складі судді Саванчук С.О., секретар судового засідання Сорока П.М., розглянув матеріали справи

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий дім "Дінастія"

41100, Сумська область, Шосткинський район, місто Шостка, вулиця Весняна, будинок 36,

до Товариства з обмеженою відповідальністю "АМК Рем-Буд"

07351, Київська область, Вишгородський район, село Синяк, вулиця Київська, будинок 66,

про стягнення заборгованості

за участі представників сторін:

позивача: Гусляниця О.В., дані КЕП (ЕЦП) № користувача, свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю серії СМ №000697 від 26.06.2020, ордер серії ВМ №1038839 від 05.07.2023;

відповідача: не з`явився,

встановив:

До Господарського суду Київської області надійшла позовна заява (вх. №1081/23 від 26.04.2023) Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий дім "Дінастія" до Товариства з обмеженою відповідальністю "АМК Рем-Буд" про стягнення заборгованості.

Позовні вимоги обґрунтовані невиконанням відповідачем грошових зобов`язань з оплати робіт, що виконані позивачем за договором субпідряду №АМК/сБ/Е-10 з експлуатаційного утримання автомобільних доріг загального користування місцевого значення Сумської області від 03.12.2021.

Судом перевірено позовну заяву і додані до неї документи на відповідність вимогам статей 162, 164, 172, 173, частині 5 статті 174, статті 175 Господарського процесуального кодексу України та встановлена їх невідповідність вимогам частини 1 статті 172 Господарського процесуального кодексу України.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 02.05.2023 позовну заяву (вх. №1081/23 від 26.04.2023) Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий дім "Дінастія" до Товариства з обмеженою відповідальністю "АМК Рем-Буд" про стягнення заборгованості залишено без руху.

Через канцелярію Господарського суду Київської області від позивача надійшла заява (вх. №9936/23 від 22.05.2023) про усунення недоліків позовної заяви.

Судом встановлено, що позовна заява і додані до неї документи відповідають вимогам статей 162, 164, 172, частині 5 статті 174, статті 175 Господарського процесуального кодексу України.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 14.06.2023 позовну заяву (вх. №1081/23 від 26.04.2023) прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі №911/1255/23 за правилами загального позовного провадження, проведення підготовчого засідання суду призначено на 11.07.2023.

Через канцелярію Господарського суду Київської області від відповідача надійшов відзив на позовну заяву (вх. №12810/23 від 03.07.2023).

Через канцелярію Господарського суду Київської області від позивача надійшла відповідь на відзив (вх. №2165/23 від 10.07.2023).

У судове засідання 11.07.2023 з`явилась представниця позивача, представник відповідача не з`явився, про дату, час та місце судового засідання відповідач повідомлений поштовим зв`язком.

Під час судового засіданням у місті Києві оголошено повітряну тривогу.

Відповідно до розпорядження Голови Господарського суду Київської області №6-А від 19.07.2022 "Про порядок дій при оголошенні повітряної тривоги", у разі оголошення сигналу повітряна тривога суддям, працівникам апарату та відвідувачам суду необхідно негайно залишити приміщення суду та прослідувати до найближчого укриття.

У судовому засіданні 11.07.2023 оголошено перерву у зв`язку із оголошенням сигналу повітряна тривога.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 13.07.2023 повідомлено учасників справи №911/1255/23, що підготовче засідання відбудеться 08.08.2023.

Через канцелярію Господарського суду Київської області від позивача надійшов супровідний лист (вх. №14116/23 від 24.07.2023) з оригіналами додаткових угод.

На електронну адресу Господарського суду Київської області від позивача надійшла заява (вх. №150/23 від 04.08.2023) про забезпечення позову.

Через канцелярію Господарського суду Київської області від позивача надійшло клопотання (вх. №15007/23 від 04.08.2023) про приєднання доказів.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 07.08.2023 заяву про забезпечення позову (вх. № 150/23 від 04.08.2023) Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий дім "Дінастія" (41100, Сумська область, Шосткинський район, місто Шостка, вулиця Весняна, будинок 36, ) повернуто заявнику.

Через канцелярію Господарського суду Київської області від позивача надійшло клопотання (вх. №15034/23 від 07.08.2023) про долучення доказів до заяви про забезпечення позову.

Через канцелярію Господарського суду Київської області від відповідача надійшли письмові пояснення (вх. №15016/23 від 07.08.2023) у справі.

У судове засідання 08.08.2023 з`явилась представниця позивача, представник відповідача не з`явився, про дату, час та місце судового засідання відповідач повідомлений.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 08.08.2023 підготовче засідання відкладено на 05.09.2023.

Через канцелярію Господарського суду Київської області від позивача надійшли заперечення (вх. №16668/23 від 04.09.2023) проти припинення зобов`язання шляхом зарахування зустрічних вимог.

У судове засідання 05.09.2023 з`явилась представниця позивача, представник відповідача не з`явився, про дату, час та місце судового засідання повідомлений поштовим зв`язком.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 07.09.2023 повідомлено учасників справи №911/1255/23, що судове засідання відбудеться 21.09.2023.

Через канцелярію Господарського суду Київської області від позивача надійшло клопотання (вх. №3128/23 від 14.09.2023) про проведення судового засідання в режимі відеоконференції.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 20.09.2023 клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий дім "Дінастія" (вх. №3128/23 від 14.09.2023) про проведення судового засідання в режимі відеоконференції задоволено.

У судове засідання 21.09.2023 з`явилась представниця позивача, представник відповідача не з`явився, про дату, час та місце судового засідання повідомлений поштовим зв`язком.

За результатами судового засідання суд дійшов таких висновків.

Предметом позову у справі є стягнення заборгованості з оплати робіт, що виконані відповідно до договору субпідряду №АМК/сБ/Е-10 з експлуатаційного утримання автомобільних доріг загального користування місцевого значення Сумської області від 03.12.2021.

До відзиву на позовну заяву (вх. №12810/23 від 03.07.2023) відповідач долучив заяву про зарахування зустрічних однорідних вимог від 22.06.2023 про зарахування спірних у справі вимог із зустрічним зобов`язанням за договором №АМК/СБ/Е-10 від 03.12.2021.

У запереченні на відповідь на відзив (вх. №15235/23 від 09.08.2023) відповідач зазначає, що відповідачем двічі направлена заява про зарахування зустрічних однорідних вимог від 22.06.2023 позивачу, від якого жодного листа не отримано, відтак, на думку відповідача, заява вважається чинною та підлягає виконанню, а тому відповідач заявив суду про зарахування зустрічних однорідних вимог за спірним договором та зменшення позовних вимог до нього в даній справі.

У судовому засіданні 05.09.2023 представниця позивача повідомила суд, що позивачем подано позов до суду про скасування одностороннього правочину, а саме: заяви про зарахування зустрічних однорідних вимог від 22.06.2023 між Товариством з обмеженою відповідальністю "Торговий дім "Дінастія" та Товариством з обмеженою відповідальністю "АМК Рем-Буд" за договором №АМК/СБ/Е-10 від 03.12.2021.

Провадження у справі №911/2731/23 відкрито та призначено підготовче засідання.

Відповідно до частини 3 статті 203 Господарського процесуального кодексу України господарське зобов`язання припиняється зарахуванням зустрічної однорідної вимоги, строк якої настав або строк якої не зазначений чи визначений моментом витребування. Для зарахування достатньо заяви однієї сторони.

Зважаючи на вказане, скасування заяви про зарахування зустрічних однорідних вимог від 22.06.2023 у справі №911/2731/23 безпосередньо вплине на предмет позову в даній справі, а саме: на суму до стягнення, яку заявляє позивач.

При цьому, з огляду на вищевказані положення частини 3 статті 203 Господарського процесуального кодексу України про те, що для зарахування достатньо заяви однієї сторони та встановлену статтею 204 Цивільного кодексу України презумпцію правомірності правочину, встановити та оцінити спірні обставини, які є предметом судового розгляду у справі №911/2731/23 та встановити наявнісь чи відсутність підстав для скасування заяви відповідача про зарахування зустрічних однорідних вимог від 22.06.2023 в даній справі суд не може.

Відповідно до пункту 5 частини 1 статті 227 Господарського процесуального кодексу України суд зобов`язаний зупинити провадження у справі у випадках об`єктивної неможливості розгляду цієї справи до вирішення іншої справи, що розглядається в порядку конституційного провадження, адміністративного, цивільного, господарського чи кримінального судочинства, - до набрання законної сили судовим рішенням в іншій справі; суд не може посилатися на об`єктивну неможливість розгляду справи у випадку, коли зібрані докази дозволяють встановити та оцінити обставини (факти), які є предметом судового розгляду.

Згідно з пунктом 4 частини 1 статті 229 Господарського процесуального кодексу України провадження у справі зупиняється, у випадках, встановлених пунктом 5 частини першої статті 227 цього Кодексу - до набрання законної сили судовим рішенням, від якого залежить вирішення справи.

Принцип процесуальної економії господарського судочинства - загальне керівне положення, відповідно до якого господарський суд, учасники судового процесу економно і ефективно використовують усі встановлені законом процесуальні засоби для правильного та оперативного розгляду справ з дотриманням строків.

Сутність принципу процесуальної економії полягає в тому, щоб під час розгляду справи в господарському суді для найбільш повного та всебічного розгляду справи використовувати всі встановлені законом засоби з урахуванням строків, визначених нормами процесуального права.

Також у судовій практиці має враховуватися принцип юридичної визначеності як мірило обґрунтованості застосування в судовій практиці оцінних понять.

Європейський суд з прав людини зауважив, що одним із фундаментальних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, який, між іншим, вимагає, щоб при остаточному вирішенні справи судами їхні рішення не викликали сумнівів (рішення від 28 жовтня 1999 року у справі «Брумареску проти Румунії», заява № 28342/95, § 61) та не розвивалась конфліктна судова практика, оскільки це стає джерелом правової невизначеності, тим самим підриває принцип правової визначеності та послаблює довіру громадськості до судової системи (рішення від 29 листопада 2016 року у справі «Парафія греко-католицької церкви в м. Люпені та інші проти Румунії», заява № 76943/11, § 123).

Європейський суд з прав людини констатував, що процесуальні норми створюються для забезпечення належного відправлення правосуддя та дотримання принципу юридичної визначеності, сторони провадження повинні мати право очікувати застосування вищезазначених норм. Принцип юридичної визначеності застосовується не тільки щодо сторін провадження, а й до національних судів (рішення від 21 жовтня 2010 року у справі «Дія-97 проти України», заява № 19164/04, § 47).

Офіційне розуміння правової визначеності як елемента верховенства права надано в пункті 3.1 мотивувальній частині рішення Конституційного Суду України від 29 червня 2010 року № 17-рп/2010 у справі № 1-25/2010, відповідно до якого одним з елементів верховенства права є принцип правової визначеності, у якому стверджується, що обмеження основних прав людини та громадянина і втілення цих обмежень на практиці є допустимим за умови передбачуваності застосування правових норм, встановлюваних такими обмеженнями. Тобто обмеження будь-якого права має базуватися на критеріях, які дадуть змогу передбачити юридичні наслідки своєї поведінки.

У судовій практиці Великої Палати Верховного Суду йдеться про те, що загальновизнаний принцип правової визначеності передбачає стабільність правового регулювання і виконуваність судових рішень (постанова від 31 жовтня 2018 року у справі № 202/4494/16-ц). Принцип юридичної визначеності є одним із суттєвих елементів принципу верховенства права. Дія вказаного принципу проявляється не лише у чіткості та зрозумілості закону, скільки в процесі його правозастосування. Гарантія остаточності та обов`язковості судових рішень є складовими принципу правової визначеності та означають, що остаточне рішення компетентного суду, яке набрало законної сили, є обов`язковим як для сторін процесу, так і для суду, який ухвалив таке рішення, і не може переглядатися (постанова від 21 лютого 2020 року у справі № 813/2646/18).

Враховуючи вказане вище, зупинення провадження у даній справі є виправданим, так як зможе забезпечити ухвалення законного та справедливого рішення у справі, а також забезпечити захист прав як позивача, так і відповідача, із дотриманням принципів правової визначеності, процесуальної економії та справедливості.

Керуючись статтями 227, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

ухвалив:

1. Зупинити провадження у справі № 911/1255/23 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий дім "Дінастія" до Товариства з обмеженою відповідальністю "АМК Рем-Буд" про стягнення заборгованості до набрання законної сили рішенням у справі №911/2731/23.

2. Зобов`язати сторін негайно повідомити Господарський суд Київської області, що розглядає справу № 911/1255/23, про набрання законної сили рішенням у справі № 911/2731/23.

Ухвала набирає законної сили негайно після її оголошення та може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом десяти днів.

Суддя С.О. Саванчук