УХВАЛА

м. Київ

26.09.2023Справа № 910/10473/23

За позовом Акціонерного товариства "ДТЕК Добропільська ЦЗФ"

до Акціонерного товариства "Українська залізниця"

про стягнення 73332,48 грн,

Суддя Привалов А.І.

Без участі представників сторін.

обставини справи:

Акціонерне товариство "ДТЕК Добропільська ЦЗФ" звернулося до Господарського суду міста Києва через систему «Електронний суд» з позовом до Акціонерного товариства "Українська залізниця" про стягнення 73 332,48 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідачем в порушення вимог чинного законодавства здійснено незбережне перевезення вантажу, що призвело до фіксування вказаного порушення зі складанням комерційних актів №453105/54, №453105/55, №453105/56, №453105/59, №453105/60, №453105/64, №453105/65, №466707/67, №466707/71, №466707/66, №466707/65, №466707/70, №466707/64, №410006/49/11, №453105/69, №453105/70, №453105/71, №453105/72, №453105/73, №453105/74, №453105/75, №453105/76, №453105/77, №453105/78, №453105/79, №453105/80, та як наслідок заподіяно позивачу збитків у вигляді вартості втраченого майна на загальну суму 73 332,48 грн.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 19.07.2023 прийнято позовну заяву до розгляду. Відкрито провадження у справі та ухвалено розгляд справи № 910/10473/23 проводити за правилами спрощеного позовного провадження без виклику представників сторін. Визначено сторонам строки для надання відзиву, відповіді на відзив, заперечень на відповідь на відзив.

Під час дослідження матеріали справи, судом було встановлено, що позовну заяву було подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно зі статтею 1 Закону України «Про судовий збір» судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Відповідно до ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру судовий збір встановлюється у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. З позовних заяв немайнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1 прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Законом України "Про Державний бюджет України на 2023 рік" визначено, що станом на 01.01.2023 прожитковий мінімум для працездатних осіб встановлений у розмірі 2684,00 грн.

Отже, розмір судового збору за заявленими позивачем вимогами становить 2684,00 грн.

Втім, до позовної заяви не додано жодних доказів сплати судового збору у встановлених порядку та розмірі, що підтверджується актом, складеним працівниками канцелярії Господарського суду міста Києва.

Відповідно до ч. 11 ст. 176 ГПК України, суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення ухвали.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 04.09.2023 залишено без руху позовну заяву Акціонерного товариства "ДТЕК Добропільська ЦЗФ" та встановлено позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - 5 днів з дня вручення даної ухвали.

05.10.2022 офіційно розпочали функціонування три підсистеми (модулі) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи: "Електронний кабінет", "Електронний суд" підсистема відеоконференцзв`язку, у зв`язку з чим відповідно до частини 6 статті 6 ГПК України адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, державні органи, органи місцевого самоврядування та суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в добровільному порядку.

Пунктом 17 розділу ІІІ Положення про ЄСІТС визначено, що особам, які зареєстрували електронний кабінет, суд надсилає документи у справах, в яких такі особи беруть участь, в електронній формі шляхом їх надсилання до електронного кабінету таких осіб або в інший спосіб, передбачений процесуальним законодавством, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Згідно з пунктом 37 наведеного розділу підсистема "Електронний суд" забезпечує можливість автоматичного надсилання матеріалів справ в електронному вигляді до електронних кабінетів учасників справи та їхніх повірених. До електронних кабінетів користувачів надсилаються у передбачених законодавством випадках документи у справах, які внесені до автоматизованої системи діловодства судів (далі - АСДС) та до автоматизованих систем діловодства, що функціонують в інших органах та установах у системі правосуддя. Документи у справах надсилаються до електронних кабінетів користувачів у випадку, коли вони внесені до відповідних автоматизованих систем у вигляді електронного документа, підписаного кваліфікованим підписом підписувача (підписувачів), чи у вигляді електронної копії паперового документа, засвідченої кваліфікованим електронним підписом відповідального працівника суду, іншого органу чи установи правосуддя.

Таким чином, з початку функціонування підсистем ЄСІТС "Електронний кабінет", "Електронний суд" та підсистеми відеоконференцзв`язку змінюється порядок подання апеляційних і касаційних скарг, надіслання судових рішень тощо.

Відповідно до частин 4, 5 статті 6 ГПК України Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції. Суд направляє судові рішення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу на їхні офіційні електронні адреси, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Як установлено Судом, згідно інформації із автоматизованої системи документообігу суду комп`ютерної програми "Діловодство спеціалізованого суду" (далі - КП "ДСС") представник позивача Лисак Т.Г., яка підписала позовну заяву та подала її через підсистему "Електронний суд" має офіційну електронну адресу в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі.

Пунктом 2 частини 6 статті 242 ГПК України визначено, що днем вручення судового рішення є день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи. Згідно з абз. 2 частини 6 цієї статті, якщо судове рішення надіслано на офіційну електронну адресу пізніше 17 години, таке рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення.

Ухвала суду від 04.09.2023 отримана представником позивача 04.09.2023 о 18:26, що підтверджується повідомленням про доставку електронного листа.

Згідно з положеннями частин 1, 7 статті 116 ГПК України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок. Строк не вважається пропущеним, якщо до його закінчення заява, скарга, інші документи чи матеріали або грошові кошти здані на пошту чи передані іншими відповідними засобами зв`язку.

Отже, усунути недоліки скаржник мав у строк до 11.09.2023 включно.

Виходячи з наведених правових положень, перебіг п`ятиденного процесуального строку на усунення недоліків позовної заяви розпочинається з наступного дня, після дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, підтвердженням якого є повідомленням про доставку електронного листа в кабінет електронного суду.

За приписами пункту 6 частини 2 статті 42 ГПК України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Відповідно до частини 1 статті 43 ГПК України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.

Частиною 4 статті 13 ГПК України унормовано, що кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Однак, у встановлений судом п`ятиденний строк з дня отримання ухвали позивач недоліки позову, встановлені ухвалою суду від 04.09.2023, не усунув та станом на 26.09.2023 жодних документів не подав, що підтверджується відомостями системи «Діловодство спеціалізованого суду», в якій відсутні зареєстровані будь-які документи від позивача після 04.09.2023 та станом на дату винесення даної ухвали.

Відповідно до ч.1 ст.118 Господарського процесуального кодексу України право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку.

Пунктом 8 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України визначено, що суд залишає позов без розгляду, якщо провадження у справі відкрито за заявою, поданою без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172, 173 цього Кодексу, і позивач не усунув цих недоліків у встановлений судом строк.

З огляду на те, що у встановлений строк позивачем не були усунуті недоліки, вказані в ухвалі Господарського суду міста Києва від 04.09.2023, суд дійшов висновку про залишення позовної заяви Акціонерного товариства "ДТЕК Добропільська ЦЗФ" без розгляду.

Суд звертає увагу позивача на приписи ч.4 ст.226 Господарського процесуального кодексу України, згідно із якими особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення обставин, що були підставою для залишення позову без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Про залишення позову без розгляду постановляється ухвала, в якій вирішуються питання про розподіл між сторонами судових витрат, про повернення судового збору з бюджету. Ухвалу про залишення позову без розгляду може бути оскаржено (ч. 2, 4 ст. 226 ГПК України).

Водночас, враховуючи факт відсутності у матеріалах справи доказів сплати судового збору у встановлених законом порядку та розмірі, що, в свою чергу виключає можливість, вирішення питання про розподіл між сторонами судових витрат, про повернення судового збору з бюджету тощо.

На підставі викладеного та керуючись статтями 164, 172, 174, 176, 226, 232, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву Акціонерного товариства "ДТЕК Добропільська ЦЗФ" залишити без розгляду.

2. Згідно ч. 2 ст.235 Господарського процесуального кодексу України дана ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена у порядку, встановленому статтею 256 Господарського процесуального кодексу України.

Суддя А.І.Привалов