ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ПОЛТАВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

26.09.2023 Справа № 917/1007/23

Господарський суд Полтавської області у складі судді Безрук Т. М., розглянувши у відкритому підготовчому засіданні справу

за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "Дніпровські енергетичні послуги"

до Приватного акціонерного товариства "Кременчуцький колісний завод"

про стягнення 1 442 620,42 грн

представники сторін не з`явилися

встановив:

До Господарського суду Полтавської області звернулося Товариство з обмеженою відповідальністю "Дніпровські енергетичні послуги" з позовом до Приватного акціонерного товариства "Кременчуцький колісний завод" про стягнення 1 442 620,42 грн заборгованості за спожиту електричну енергію, поставлену протягом січня 2023 року березня 2023 року згідно з договором про постачання електричної енергії споживачу № 62257 від 04.11.2022.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 19.06.2023 цей позов переданий на розгляд судді Безрук Т. М.

Ухвалою Господарського суду Полтавської області від 26.06.2023 суд відкрив провадження у цій справі, призначив справу до розгляду у порядку загального позовного провадження в підготовче засідання та встановив сторонам строки для подання заяв по суті справи.

Ухвала суду від 26.06.2023 вручена позивачу, що підтверджено поштовим повідомленням від 14.07.2023 (а.с.46).

Ухвала суду від 26.06.2023, надіслана відповідачу на адресу: проїзд Ярославський, буд.8, м. Кременчук, Полтавська область, повернулися до суду з довідкою поштового відділення від 10.07.2023про відсутність адресата за адресою (а.с.47-50-).

За даними з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань Приватне акціонерне товариство "Кременчуцький колісний завод" зареєстроване за адресою: проїзд Ярославський, буд.8, м. Кременчук, Полтавська область (а.с.43). На дату цього судового засідання ці дані не змінилися

Відповідно до п. 4 ч. 6 ст. 242 ГПК України днем вручення судового рішення є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду.

Таким чином, відповідно до ч. 7 ст. 120, ст. 242 ГПК України ухвала суду від 26.06.2023 вважається врученою відповідачу 10.07.2023.

Про час та місце підготовчого засідання, призначеного на 26.09.2023, позивач та відповідач повідомлені належним чином, що підтверджено поштовими повідомленнями від 08.09.2023 про вручення ухвали від 06.09.2023 (а.с.69, 70).

Відповідач подав заяву про відкладення підготовчого засідання, оскільки в зв`язку з хворобою його представник не може прийняти участь у судовому засіданні.

Згідно з частиною другою статті 183 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження у випадках: 1) визначених частиною другою статті 202 цього Кодексу; 2) залучення до участі або вступу у справу третьої особи, заміни неналежного відповідача, залучення співвідповідача; 3) в інших випадках, коли питання, визначені частиною другою статті 182 цього Кодексу, не можуть бути розглянуті у даному підготовчому засіданні.

Відповідно до частини другої статті 202 Господарського процесуального кодексу України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав:

1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про направлення йому ухвали з повідомленням про дату, час і місце судового засідання;

2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними;

3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи;

4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження.

Відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною умовою для якого є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення відповідних питань у судовому засіданні.

Ухвалою суду від 26.06.2023 відкрито провадження у цій справі та призначено справу до розгляду в підготовче засідання. Суд ухвалою від 06.09.2023 відклав підготовче засідання на 26.09.2023.

Суд не визнавав явку представників сторін в підготовчі засідання обов`язковою.

На цей час строк підготовчого провадження закінчується.

Відповідач не подав доказів, що підтверджують викладені в заяві причини неявки його представника.

Суд надав можливість відповідачу подати відзив на позов. Відповідач відзив на позов у справу не надав.

Судом також враховано, що в силу вимог частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням частини першої статті 6 даної Конвенції (рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 р. у справі Смірнова проти України ).

За таких обставин, клопотання відповідача про відкладення розгляду справи задоволенню не підлягає.

Ухвалою від 26.06.2023 суд встановив відповідачу строк у 15 днів з дня вручення цієї ухвали для подання відзиву на позов (а.с.45).

Ухвала від 26.06.2023. вважається врученою відповідачу 10.07.2023, згідно з довідкою поштового відділення на конверті (а.с.47-50). Отже, останнім днем подачі суду відзиву на позов є 25.07.2023р.

Відповідач відзив на позов не надав. Встановлені строки для його подання закінчилися.

Згідно ст.113 ГПК України строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені,- встановлюються судом.

Згідно ч.8 ст.165 ГПК України відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.

Згідно ст.118 ГПК України право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку. Заяви, скарги і документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

У ч. 9 ст. ст.165 ГПК України вказано, що у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Позивач подав заяву про збільшення розміру позовних вимог від 10.07.2023 (вхід. № 9242 від 27.07.2023; а.с.59-61), в якій прохає стягнути з відповідача:

1442620,42 грн заборгованості за спожиту електричну енергію, поставлену протягом січня 2023 року березня 2023 року згідно з договором про постачання електричної енергії споживачу № 62257 від 04.11.2022;

16545,53 грн 3 % річних;

28028,42 грн інфляційних втрат.

Відповідно до п. 2 ч. 2, ч. 5 ст. 46 ГПК України крім прав та обов`язків, визначених у статті 42 цього Кодексу позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог - до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Слід зазначити, що правові підстави позову - це зазначена у позовній заяві нормативно-правова кваліфікація обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про "доповнення" або "уточнення" позовних вимог, або заявлення "додаткових" позовних вимог. Тому в разі надходження до господарського суду однієї із зазначених заяв (клопотань) суд, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен вважати таку заяву як: подання іншого (ще одного) позову чи збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи об`єднання позовних вимог, чи зміну предмета або підстав позову.

До таких висновків дійшов Касаційний господарський суд у складі Верховного Суду у постанові № 911/2139/19 від 03.08.2020.

Таким чином, під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві.

Відповідно до правової позиції Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду, викладеної у постанові №910/18389/20 від 22.07.2021 зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема у статті 16 Цивільного кодексу України, статті 20 Господарського кодексу України, а відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Відповідно до п. 4.16. постанови Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду № 922/404/19 від 09.07.2020 під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви. Така ж правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 10.12.2019 у справі 923/1061/18, від 19.12.2019 у справі № 925/185/19, від 23.01.2020 у справі №925/186/19).

Вищезазначені правові позиції узгоджуються з практикою Великої Палати Верховного Суду, викладеній у постанові № 924/1437/15 від 25.06.2020.

Суд встановив, що при поданні позову позивач просив суд стягнути з відповідача 1442620,42 грн заборгованості за спожиту електричну енергію.

У заяві про збільшення розміру позовних вимог позивач просить суд, окрім стягнення заборгованості за спожиту електричну енергію, також стягнути 3% річних та інфляційні втрати.

Таким чином, при поданні позову позивач не заявляв вимог про стягнення 3% річних та інфляційних втрат.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що у заяві позивач не збільшив розмір заявлених позовних вимог, а фактично заявив нові вимоги, які не були заявлені у позові, тому заява не може бути прийнята судом до розгляду.

Наслідком відмови у прийнятті заяви про збільшення позовних вимог є повернення такої заяви позивачу. При цьому суд врахував правові висновки, викладені у постанові Верховного Суду від 01 листопада 2021 року у справі № 405/3360/17, у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 23 січня 2020 року у справі № 925/186/19.

З огляду на викладене, суд повертає заяву позивачу.

При цьому суд роз`яснює, що на підставі ст. 7 Закону України "Про судовий збір" позивач може звернутися до суду з заявою про винесення ухвали про повернення судового збору, сплаченого за подання заяви про збільшення розміру позовних вимог, додавши до заяви оригінал платіжного документа, за яким проводилася сплата судового збору.

У підготовчому провадженні були вирішені питання, зазначені у статті 182 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України).

Згідно з п. 3 ч. 2 ст. 185 ГПК України за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Приймаючи до уваги викладене, суд закриває підготовче провадження та призначає справу до судового розгляду по суті.

Керуючись ст. 46, 182, 185, 195, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

ухвалив:

1. Повернути заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Дніпровські енергетичні послуги" про збільшення розміру позовних вимог.

2. Закрити підготовче провадження та призначити справу до судового розгляду по суті.

4. Розгляд справи по суті призначити на 24.10.2023 на 10:40 год.

Засідання відбудеться у приміщенні Господарського суду Полтавської області за адресою: м. Полтава, вулиця Капітана Володимира Кісельова (колишня вул. Зигіна), буд.1, зал судових засідань № 59.

Роз`яснити учасникам справи право подати заяву про розгляд справи за їх відсутності.

5. Роз`яснити сторонам право на укладення мирової угоди у справі згідно із ст.191-192 ГПК України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею. Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку в частині повернення заяви про збільшення розміру позовних вимог.

Дата підписання ухвали: 26.09.2023.

Суддя Т. М. Безрук .