ЗАХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
_________________________________________________________________________________________________________
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"13" вересня 2023 р. Справа №907/1025/21

Західний апеляційний господарський суд в складі колегії суддів:

головуючий суддя Желік М.Б.

судді Орищин Г.В.

Галушко Н.А.

за участю секретаря судового засідання Гунька О.П.

розглядаючи апеляційну скаргу ОСОБА_1 б/н від 10.07.2023 (вх.ЗАГС. №01-05/2298/23 від 14.07.2023)

на

ухвалу Господарського суду Закарпатської області від 29.06.2023 (повний текст складено 30.06.2023, суддя Пригуза П.Д.)

у справі №907/1025/21

за заявою боржника: ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ,

кредитор 1: Товариство з обмеженою відповідальністю Фінансова компанія Інвестохіллс Веста, , м. Київ, вул. Сурикова, буд. 3, корпус 8Б, оф. 103,

кредитор 2: Фізична особа ОСОБА_2 , РНОКПП - НОМЕР_2 , АДРЕСА_2 ,

про неплатоспроможність фізичної особи

за участю представників:

від скаржника: ОСОБА_1 (в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду);

арбітражний керуючий Ракущинець А.А.

від кредитора 1 : представники ОСОБА_3 , ОСОБА_4 (в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду);

від інших учасників: не з`явилися.

Учасникам процесу роз`яснено їх права та обов`язки, передбачені ст.ст. 35, 42, 46 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до ст.222 Господарського процесуального кодексу України фіксування судового засідання здійснюється технічними засобами.

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Господарського суду Закарпатської області від 29.06.2023 у справі №907/1025/21 припинено процедуру реструктуризації боргів боржника ОСОБА_1 . Припинено повноваження керуючого реструктуризацією - арбітражного керуючого Ракущинця Андрія Андрашовича. Припинено дію мораторію на задоволення вимог кредиторів. Провадження у справі про неплатоспроможність ОСОБА_1 закрито.

Не погоджуючись із вказаним судовим рішенням, скаржник звернувся до суду апеляційної інстанції зі скаргою, в якій просить скасувати ухвалу Господарського суду Закарпатської області від 29.06.2023 у справі №907/1025/21 та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Свої вимоги скаржник обґрунтовує тим, що боржник використав увесь комплекс заходів, що залежали від нього для затвердження плану реструктуризації, однак не досяг успіху. Натомість, не затвердження плану реструктуризації було наслідком зловживання кредитором ТОВ Фінансова компанія Інвестохіллс Веста своїми процесуальними правами, що проявилося у висунені все нових пропозицій під час його розроблення та не погодження на жоден із запропонованих варіантів.

Зазначає, що подав пояснення щодо майнового стану боржника, які повністю, на думку скаржника, надавали відповідь на задані судом питання, зокрема, повідомив суд, що про боргові зобов`язання перед кредитором ТОВ Фінансова компанія Інвестохіллс Веста йому не було відомо, оскільки кредит в правопопередника АКБ Форум він не отримував, відомостями про стан повернення кредиту не володів; натомість кошти у банку отримували інші особи, які являються солідарними боржниками та вели договірну, документальну, фінансову та юридичну роботу з кредитором. У кінці 2010 під час закриття підприємницької діяльності, залишок товару оформлено як заставне майно та передано фізичним особам ОСОБА_5 та ОСОБА_6 в присутності працівників банку. Вважає, що у даній ситуації опинився внаслідок шахрайських дій банку та інших фізичних осіб.

Інформація про накладення арешту на квартиру, що перебуває у власності боржника стала відомою під час передпродажної підготовки документів з метою погашення вимог перед фізичною особою ОСОБА_2 , у якого боржник позичив 50 тис. доларів США для задоволення потреб щодо повернення боргів перед приватними кредиторами та лікування і оздоровлення сина ОСОБА_7 .

Позиціонуючи себе як добросовісного позичальника зазначає про те, що ним було оформлено строковий кредит у КБ Приватбанк Кредит готівкою на суму 120 тис. грн. та кредитну картку Універсальну з кредитним лімітом 96 тис. грн., які боржником використано, однак до моменту винесення ухвали у даній справі щодо накладення мораторію на нарахування відсотків по кредитам ним сплачувалися у повному обсязі відсотки за користування кредитними коштами з картки та щомісячні платежі за кредитним договором Кредит готівкою. З огляду на надані пояснення, вважає, що господарським судом безпідставно і процесуально неправильно закрито провадження у даній справі.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 14.07.2023 справу №907/1025/21 передано до розгляду колегії суддів у наступному складі: Желік М.Б. - головуючий суддя (суддя-доповідач), члени колегії Орищин Г.В., Галушко Н.А.

Ухвалою Західного апеляційного господарського суду від 19.07.2023 відкрито апеляційне провадження; встановлено учасникам справи строк для надання відзиву на апеляційну скаргу; призначено розгляд справи на 23.08.2023; витребувано матеріали справи з господарського суду Закарпатської області.

14.08.2023 представником ТОВ Фінансова компанія Інвестохіллс Веста подано клопотання (вх.ЗАГС №01-04/5417/23 від 14.08.2023) про забезпечення можливості участі адвоката Страч А.В. в судовому засіданні призначеному на 23.08.2023 в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів, яке ухвалою Західного апеляційного господарського суду від 15.08.2023 задоволено.

16.08.2023 заявником ОСОБА_1 подано заяву (вх.ЗАГС №01-04/5466/23 від 16.08.2023) про забезпечення можливості участі в судовому засіданні призначеному на 23.08.2023 в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів, яке ухвалою Західного апеляційного господарського суду від 17.08.2023 задоволено.

Кредитором ОСОБА_2 подано до суду заяву (вх. ЗАГС №01-04/5491/23 від 17.08.2023) в порядку положень ст. 169 ГПК України про розгляд справи без участі кредитора; зазначив, що свої вимоги підтримує у повному обсязі.

22.08.2023 арбітражним керуючим Ракущинець А.А. подано клопотання (вх.ЗАГС №01-04/5592/23 від 23.08.2023) про відкладення розгляду справи на інший день у зв`язку з необхідністю бути присутнім в судовому засіданні по справі № 16/123 в господарському суді Закарпатської області в якості ліквідатора.

Представником кредитора ТОВ Фінансова компанія Інвестохіллс Веста подано до суду відзив на апеляційну скаргу (вх.ЗАГС № 01-04/5622/23 від 23.08.2023), в якому просить суд поновити строк на подачу відзиву на апеляційну скаргу; прийняти до розгляду відзив на апеляційну скаргу; в задоволенні вимог апеляційної скарги ОСОБА_1 відмовити, ухвалу господарського суду Закарпатської області від 29.06.2023 у справі № 907/1025/21 залишити без змін.

В обґрунтування своєї позиції зазначає, що на спростування доводів скаржника про неотримання коштів за кредитом АКБ Форум до матеріалів справи долучено копію заяви ОСОБА_1 на ім`я керуючого Ужгородською філією АКБ Форум, з проханням надати кредитні кошти у сумі 300 000,00 грн. на вказаний ним рахунок; копія меморіального ордеру №24916 від 30.05.2008, що підтверджує факт отримання боржником коштів за кредитним договором №0052/08/26-KL; рішення суду у справі № 2п-6919/10 від 11.07.2011, яким встановлено, що боржник перестав виконувати зобов`язання за кредитним договором від 12.07.2009, сума заборгованості 419 134,67 грн.; виконавчий лист виданий на виконання рішення суду у справі № 2п-6919/10 та постанови про відкриття виконавчих проваджень.

Щодо заборгованості боржника перед кредитором ОСОБА_2 , зазначає, що окрім підтвердження самого кредитора про передачу даних коштів, боржником не надано доказів куди фактично такі були використані, однак судом встановлено, що на погашення вже існуючої на момент укладення договору позики з кредитором ОСОБА_2 заборгованості боржник ці кошти не спрямував. Окрім того, зазначає адвокат, що ОСОБА_2 виступає в даному випадку заінтересованою особою, оскільки являється братом колишньої дружини боржника, а сам боржник вже знаючи про заборгованість встановлену рішення суду, яке набрало законної сили укладає угоду за якою бере в борг суму коштів, яка перевищує зобов`язання перед першим кредитором та звертається до господарського суду з заявою про свою неплатоспроможність.

Більше того, за чотири роки з 2018 по 2021 боржником отримано грошові доходи у розмірі понад 1,1 млн. грн., це окрім поточних доходів (що зазначено ним у заяві про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність), однак ним не здійснювалося погашення заборгованості перед АКБ Форум, який відступив вимоги до боржника ТОВ Фінансова компанія Інвестохіллс Веста та ОСОБА_2 з 2011 по день відкриття провадження у справі про неплатоспроможність.

Щодо непогодження довірителем плану реструктуризації вказує, що дійсно голосував проти його погодження з причин невідповідності інтересам кредитора. Акцентує увагу на тому, що боржнику пропонувалося списати 88,6% вимог з 440 499,46 грн. до 50 000,00 грн. проте зі сплатою протягом одного місяця з дати затвердження плану реструктуризації, на що боржник не погодився.

На думку кредитора, зазначені дії свідчать про недобросовісність боржника та його небажання здійснити погашення кредиторських вимог, з огляду на що господарським судом підставно та обґрунтовано закрито провадження у справі про неплатоспроможність боржника.

23.08.2023 ухвалою Західного апеляційного господарського суду розгляд апеляційної скарги відкладався з підстав зазначеній у ній.

ОСОБА_1 25.08.2023 подано до суду відповідь на відзив (вх. ЗАГС № 01-04/5687/23 від 25.08.2023), в якому зазначає, що на меморіальному ордері, який видається при отримані коштів підпису боржника немає, що в свою чергу підтверджує доводи скаржника про неотримання коштів за кредитним договором з АКБ Форум. Стосовно інших доводів викладених у відзиві представником ТОВ Фінансова компанія Інвестохіллс Веста боржник зазначає, що ним вже давалися пояснення в межах даної справи.

Представником ТОВ Фінансова компанія Інвестохіллс Веста адвокатом Бурдюг Т.В. подано до суду відзив на апеляційну скаргу (вх. ЗАГС № 01-04/5745/23 від 29.08.2023), що є аналогічним за змістом відзиву поданим іншим представником кредитора до суду апеляційної інстанції 23.08.2023 (вх.ЗАГС № 01-04/5622/23 від 23.08.2023).

Кредитором ОСОБА_2 повторно подано до суду заяву (вх. ЗАГС №01-04/5827/23 від 31.08.2023) в порядку положень ст. 169 ГПК України про розгляд справи без участі кредитора; зазначив, що свої вимоги підтримує у повному обсязі.

06.09.2023 арбітражним керуючим подано до суду клопотання (вх.ЗАГС №01-04/6017/23 від 07.09.2023) про надання можливості участі в судових засіданнях у даній справі в режимі відеоконференції з використанням власних технічних засобів, яке ухвалою Західного апеляційного господарського суду від 07.09.2023 задоволено.

Представником ТОВ Фінансова компанія Інвестохіллс Веста подано клопотання (вх. ЗАГС №01-04/6072/23 від 11.09.2023) про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду, яке ухвалою Західного апеляційного господарського суду від 11.09.2023 задоволено.

В судове засідання 13.09.2023 учасники провадження участь уповноважених представників забезпечили, які надали свої пояснення щодо вимог та заперечень на апеляційну скаргу та просили врахувати їх при прийнятті постанови. Кредитор ОСОБА_2 згідно поданих заяв, що містяться в матеріалах справи просив здійснювати розгляд апеляційної скарги за його відсутності.

За приписами пункту 2 частини першої та пункту 3 частини другої статті 42 ГПК України учасники справи мають право, зокрема, брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом. Статтею 43 ГПК України встановлений обов`язок добросовісного користування учасниками судового процесу процесуальними правами.

Вжиття заходів для ефективного розгляду та вирішення судового спору є обов`язком не тільки для держави, але й для осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 у справі Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

З врахуванням зазначеного, а також того, що явка представників сторін в судове засідання обов`язковою не визнавалася, колегія суддів вважає за можливе здійснити її розгляд за наявними у справі матеріалами за відсутності кредитора ОСОБА_2 .

Відповідно до ст.269 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Розглянувши апеляційну скаргу, дослідивши матеріали справи, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, перевіривши юридичну оцінку обставин справи та повноту їх встановлення, взявши до уваги межі перегляду справи в апеляційній інстанції, колегія суддів дійшла висновку про те, що вимоги апеляційної скарги не підлягають до задоволення, відтак оскаржену ухвалу слід залишити без змін, з огляду на наступне.

Як встановлено судом, ОСОБА_1 звернувся до господарського суду Закарпатської області з заявою про відкриття справи про неплатоспроможність фізичної особи, заявляючи про наявність у нього заборгованості перед трьома кредиторами, зокрема, ТОВ Фінансова компанія Інвестохіллс Веста згідно кредитного договору №0052/08/26-KL від 30.05.2088 основна сума - 420 954,67 грн., штрафні санкції 24 506,79 грн.; АТ КБ Приватбанк за кредитним договором від 30.08.2021 на суму - 191 667,00 грн., та ОСОБА_2 на суму 1 317 450,00 грн. за договором позики від 16.04.2016.

Підставою для відкриття провадження зазначає, що ним припинено погашення кредитів у розмірі більше 50% місячних платежів за кожним з кредитних зобов`язань упродовж більше двох місяців, а саме з 2016 року. При цьому, оскільки заборгованість перед кредиторами значно перевищує 30 розмірів мінімальної заробітної плати, наявні обставини підтверджують, що боржник не може виконати грошові зобов`язання чи здійснити звичайні поточні платежі, що є підставою для відкриття провадження у справі про неплатоспроможність.

Ухвалою господарського суду від 20.01.2022, зокрема, відкрито провадження у справі про неплатоспроможність фізичної особи ОСОБА_1 ; введено процедуру реструктуризації боргів боржника; введено мораторій на задоволення вимог кредиторів; оприлюднено повідомлення про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність; призначено попереднє судове засідання; призначено керуючим реструктуризацією арбітражного керуючого Ракущинця Андрія Андрашовича, встановлено йому строк для подачі до Господарського суду Закарпатської області відомостей про результати розгляду вимог кредиторів.

Ухвалою попереднього засідання господарського суду від 13.12.2022 судом визначено розмір та перелік усіх визнаних вимог для внесення керуючим реструктуризацією боржника до реєстру вимог кредиторів; зобов`язано керуючого реструктуризацією ОСОБА_8 провести збори кредиторів та подати до суду звіт про результати розгляду зборами кредиторів питань про: 1) розгляд звіту керуючого реструктуризацією про результати перевірки декларації про майновий стан боржника; 2) розгляд проекту плану реструктуризації боргів боржника; 3) прийняття рішення про схвалення плану реструктуризації боргів боржника або про звернення з клопотанням до господарського суду про перехід до процедури погашення боргів боржника або про закриття провадження у справі про неплатоспроможність. Підсумкове судове засідання призначено на 02.02.2023.

09.03.2023 ухвалою господарського суду клопотання зборів кредиторів про визнання боржника ОСОБА_1 банкрутом та відкриття процедури погашення боргів залишено без задоволення; розгляд справи відкладено; витребувано від боржника ОСОБА_1 письмові пояснення та докази причин неплатоспроможності, зокрема пояснення причин невиконання рішення суду щодо стягнення на користь кредитора грошових сум з 2011 року по час відкриття справи про неплатоспроможність; доказів нездатності виконувати свої грошові зобов`язання (банкрутства) з 2011 року перед кредитором, правовим попередником та ТОВ Фінансова компанія Інвестохіллс Веста; доказів отримання та використання грошових коштів позики та доказів нездатності виконувати свої грошові зобов`язання (банкрутства) з 2016 року перед кредитором ОСОБА_2 ; доказів отримання коштів за кредитним договором від АТ КБ Приватбанк за договором б/н від 30.08.2021 в сумі 120 000,00грн.

Окрім того, ухвалою господарського суду боржника зобов`язано, надати суду додаткові пояснення та докази про такі питання:

- на які потреби було використано кредитні кошти в сумі 300 000,00грн., що отримані за кредитним договором від 30.05.2008;

- на які потреби використано позику в сумі 50 000,00 доларів США, отриманих за договором позики від 10.04.2016;

- на які потреби було використано кредитні кошти в сумі 120 000,00грн., отриманих за кредитним договором від АТ КБ Приватбанк за договором б/н від 30.08.2021 року.

- які грошові кошти та коли (з наданням належних доказів) були сплачені боржником ОСОБА_1 на користь кредиторів. Оригінали доказів надати до справи.

На виконання ухвали господарського суду, боржником 20.03.2023 подано пояснення (вх.Г/с З/о № 02.3.1-02/1998/23 від 20.03.2023) до яких долучено витяги з державного реєстру речових прав на нерухоме майно; довідка АТ Укрсиббанк від 26.06.2015 та посвідчення серії НОМЕР_3 від 17.06.2015.

У поданих поясненнях боржником заперечується факт отримання кредиту у АКБ Форум; з огляду на що значено про його непоінформованість про наявність боргових зобов`язань перед ТОВ Фінансова компанія Інвестохіллс Веста, як правонаступником; зазначено про припинення підприємницької діяльності у 2010 році внаслідок чого залишок товару оформлений як заставне майно і передано фізичним особам ОСОБА_5 та ОСОБА_6 в присутності працівника банку в рахунок погашення боргу, що на думку боржника свідчить про погашення боргових зобов`язань перед АКБ Форум.

Зазначає боржник про своє добросовісне відношення до кредиторів, про що на його думку свідчить одержання ним кредиту в АКБ Укрсиббанк, терміном на десять років, який був сплачений достроково, на підтвердження чого додає довідку банку.

Щодо коштів одержаних за договором позики від ОСОБА_2 у сумі 50 тис. доларів США, зазначає, що такі одержані ним у 2016 році через виникнення гострої потреби в коштах через накопичену суму боргів перед приватними кредиторами, необхідність лікування та оздоровлення сина ОСОБА_7 . Гарантом повернення коштів була дружина сестра кредитора. Для повернення частини коштів вівся пошук покупця на квартиру, яка перебуває у власності боржника.

Окрім того, у поясненнях вказує на одержання строкового кредиту Кредит готівкою сумою 120 тис. грн. від КБ Приватбанк та користування кредитною карткою Універсальна з кредитним лімітом 96 тис. грн.

Матеріали справи містять докази того, що на затвердження зборів кредиторів неодноразово подавався план реструктуризації, що відображено у звітах керуючого реструктуризацією ОСОБА_8 про наслідки проведення зборів кредиторів поданих до господарського суду, однак, жоден із запропонованих варіантів плану реструктуризації не був затверджений.

Аналізуючи подані на затвердження зборам кредиторів проекти плану реструктуризації, колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що 06.04.2023 з протоколу зборів кредиторів проведених шляхом опитування вбачається, що представник ТОВ Фінансова компанія Інвестохіллс Веста голосував проти затвердження плану реструктуризації, оскільки таким визначалося, що: доходи, які боржник розраховує отримати протягом процедури реструктуризації боргів =- заробітна плата 15 000,000 грн. Разом з тим, розмір суми, яка щомісячно залишатиметься боржнику на задоволення побутових потреб - орієнтовно 8 000,00 грн. При цьому, місячна сума погашення вимог кредиторів - 1 478,89 грн. З огляду на що подальша доля коштів в розмірі 5 521,02 грн. не відображена у плані реструктуризації, що і стало підставою голосувати проти затвердження відповідного плану.

В подальшому збори кредиторів скликалися 15.05.2023 на яких розглянуто проект Плану реструктуризації боргів та встановлено, що боржником запропоновано план реструктуризації, який передбачає загальну суму боргу, яку боржник має сплатити кредиторам - 100 000,00грн. При цьому зазначена сума умовно поділена на трьох кредиторів: ТОВ Фінансова компанія Інвестохіллс Веста; АТ Приватбанк; ОСОБА_2 , а строк погашення боргу 29 місяців. Щодо іншої частини визнаних господарським судом грошових вимог План реструктуризації не містив відповіді на їх юридичну долю.

Колегія суддів погоджуючись із висновками господарського суду зазначає, що вимоги АТ КБ Приватбанк безпідставно включено до Плану реструктуризації, оскільки з долученої до матеріалів справи роздруківки із сайту Українського бюро кредитних історій, в якій зазначено відомості про наявність кредитних відносин між ОСОБА_1 та АТ КБ Приватбанк станом на 01.06.2023 вбачається, що грошові зобов`язання у боржника ОСОБА_1 перед АТ КБ Приватбанк виникли з липня 2022 року.

Враховуючи, що провадження у цій справі було відкрите ухвалою суду від 20.01.2022, а на сайті судової влади оголошення про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність боржника ОСОБА_1 оприлюднено 04.02.2022, то грошові вимоги АТ КБ Приватбанк, які виникли до боржника лише через півроку після відкриття справи у липні 2022 року - не є конкурсними, отже Банком підставно не заявлялися до цієї справи, а керуючим реструктуризацією безпідставно включено до Плану реструктуризації.

Матеріали справи свідчать й про те, що кредитором ТОВ Фінансова компанія Інвестохіллс Веста запропоновано розглянути питання про внесення змін до плану реструктуризації в частині строків оплати кредитору грошових коштів в розмірі 50 000,00 грн., при списанні 88,60 % вимог кредитора 2 черги, строком (попередньо, але не пізніше) до 31.07.2023. Додатково повідомлено, що при відхиленні розгляду пропозиції кредитор не погоджується на списання ОСОБА_1 88,60 % вимог. Однак, матеріали справи не містять погодження плану реструктуризації на запропонованих кредитором умовах.

З огляду на зазначене, господарським судом здійснено висновок, що боржником не виконано вимог ухвали суду та не надано пояснень щодо причин його неплатоспроможності, не надано доказів отримання та використання позичених грошових коштів та доказів нездатності виконувати свої грошові зобов`язання перед кредиторами, що свідчить про недобросовісність боржника, а відтак наявності підстав в порядку ч.7 ст. 123 КУзПБ та ч.11 ст. 126 КУзПБ для припинення процедури реструктуризації боргів та закриття провадження у справі про неплатоспроможність боржника.

Колегія суддів повно виконуючи завдання господарського судочинства, оцінивши фактичні обставини справи надавши їм правову оцінку та заслухавши думку присутніх учасників провадження у справі про неплатоспроможність зазначає про відсутність підстав для скасування оскарженого рішення з огляду на таке.

За змістом статті 116 КУзПБ лише боржник наділений правом ініціювати справу про його неплатоспроможність.

Колегія суддів зауважує, що таким чином КУзПБ запроваджено добровільне банкрутство боржника фізичної особи, що не є обов`язком, а правом, яким боржник, у разі дотримання певних вимог, може скористатися задля реструктуризації його боргів, прощення (списання) вимог кредиторів та/або звільнення від боргів і відновлення його платоспроможності.

За змістом приписів Книги четвертої КУзПБ законодавцем презюмується, що фізична особа - боржник, ініціюючи стосовно себе справу про неплатоспроможність, прагне досягнути компромісу з кредиторами щодо зміни способу та порядку виконання його зобов`язань, а у разі недосягнення згоди стосовно плану реструктуризації боргів, такий боржник припускає визнання його банкрутом і задоволення кредиторських вимог за рахунок коштів від продажу його майна.

Реструктуризація боргів боржника - судова процедура у справі про неплатоспроможність фізичної особи, що застосовується з метою відновлення платоспроможності боржника шляхом зміни способу та порядку виконання його зобов`язань згідно з планом реструктуризації боргів боржника (стаття 1 КУзПБ).

Отже, ця судова процедура є першим, обов`язковим та пріоритетним етапом справи про неплатоспроможність фізичної особи, у якій боржник може реалізувати право на зміну способу та порядку сплати боргів з урахуванням його об`єктивних можливостей і прагнення до розрахунку з кредиторами, маючи гарантії залишення частини доходу на задоволення побутових потреб та може отримати прощення (списання) кредиторських вимог чи їх частини.

Саме на цьому акцентував Верховний Суд у складі судової палати для розгляду справ про банкрутство Касаційного господарського суду у постанові від 22.09.2021 у справі № 910/6639/20, вказавши, що з огляду на мету та цілі КУзПБ інститут неплатоспроможності фізичних осіб призначений для зняття з боржника - фізичної особи тягаря боргів, які мають значний розмір та не можуть бути погашені за рахунок поточних доходів і належного цій особі майна. Правове регулювання відносин, що виникають між боржником та іншими учасниками справи про неплатоспроможність, має на меті поетапно створити для боржника - фізичної особи найбільш сприятливі умови для погашення боргів шляхом їх реструктуризації, а при нерезультативності таких заходів - забезпечити ефективний механізм продажу активів боржника.

За приписами КУзПБ судова процедура реструктуризації боргів боржника має строковий характер та вводиться одночасно з відкриттям провадження у справі про неплатоспроможність фізичної особи.

У судових процедурах неплатоспроможності фізичної особи скористатися правом на реабілітацію, зокрема у спосіб, що певною мірою утискає інтереси кредиторів, заслуговує лише чесний і сумлінний боржник, інше б суперечило принципу добросовісності, який ґрунтується на приписах статей 3 та 13 Цивільного кодексу України, відповідно до яких дії учасників правовідносин мають бути добросовісними (пункт 6 частини першої статті 3 ЦК України), тобто відповідати певному стандарту поведінки, що характеризується чесністю, відкритістю і повагою інтересів іншої сторони договору або відповідного правовідношення. При здійсненні своїх прав особа зобов`язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб, а також завдати шкоди довкіллю або культурній спадщині. Не допускаються дії особи, що вчиняються з наміром завдати шкоди іншій особі, а також зловживання правом в інших формах (частини друга, третя статті 13 ЦК України).

Тому до боржника - фізичної особи КУзПБ установлює спеціальні вимоги щодо його добросовісності, як запоруку досягнення компромісу між сторонами стосовно погашення боргів, що має ґрунтуватися на поступках кредиторів та сумлінній співпраці боржника з керуючим реструктуризацією і кредиторами, а також на його відкритій взаємодії з судом, яка полягає у добросовісному користуванні процесуальними правами та сумлінному виконанні процесуальних обов`язків.

Зокрема, задля отримання бажаного результату - відновлення платоспроможності у судовій процедурі реструктуризації боргів КУзПБ покладає на боржника обов`язки:

- повідомити про обставини, що стали підставою для звернення до суду (пункт 3 частини другої статті 116 КУзПБ), отже обґрунтувати природу і причини неплатоспроможності, надати інформацію щодо витрачання коштів, отриманих від кредитора (кредитодавця, позикодавця), та/або щодо руху основних активів з часу виникнення зобов`язань перед кредиторами тощо;

- надати повну і достовірну інформацію про власний майновий стан та членів його сім`ї, щодо розміру та джерел доходів (пункти 4 -11 частини третьої статті 116 КУзПБ), тому у разі необхідності і додаткові пояснення чи документи на підтвердження належного виконання цих вимог;

- подати проєкт плану реструктуризації боргів та співпрацювати з керуючим реструктуризацією і зборами кредиторів при погодженні його змісту (частина четверта статті 116, частина сьома статті 126 КУзПБ);

- повністю погасити окремі види заборгованості до затвердження судом плану реструктуризації боргів боржника (стаття 125 КУЗПБ);

- погашати вимоги кредиторів згідно з умовами плану реструктуризації боргів у разі його затвердження (частина перша статі 128 КУзПБ).

Частиною сьомою статті 123 КУзПБ визначено, що суд приймає рішення про закриття провадження у справі за клопотанням зборів кредиторів, сторони у справі або з власної ініціативи, якщо:

1) боржником у декларації про майновий стан зазначена неповна та/або недостовірна інформація про майно, доходи і витрати боржника та членів його сім`ї, якщо боржник упродовж семи днів після отримання звіту керуючого реструктуризацією про результати перевірки такої декларації не надав суду виправлену декларацію про майновий стан з повною та достовірною інформацією щодо майна, доходів і витрат боржника та членів його сім`ї;

2) майно членів сім`ї боржника було придбано за кошти боржника та/або зареєстровано на іншого члена сім`ї з метою ухилення боржника від погашення боргу перед кредиторами;

3) судовим рішенням, що набрало законної сили та не було скасоване, боржник був притягнутий до адміністративної або кримінальної відповідальності за неправомірні дії, пов`язані з неплатоспроможністю.

Колегія суддів звертає увагу на те, що конструкція цієї норми побудована як безумовний захід відповідальності боржника за дії на шкоду кредиторам, тому не передбачає альтернативного вирішення та необхідності з`ясування мотивів боржника - фізичної особи, за встановлення відповідних фактів господарським судом.

До того ж, розширене коло ініціаторів застосування частини сьомої статті 123 КУзПБ та відсутність процесуальних обмежень щодо її реалізації на всіх стадіях справи про неплатоспроможність фізичної особи забезпечують невідворотність такого наслідку очевидно недобросовісних дій боржника.

Декларація про майновий стан боржника у справі про неплатоспроможність є документом, що заповнюється та подається боржником для мети розкриття перед судом та кредиторами свого реального майнового стану та дослідження питання можливості реструктуризації боргів. Декларація про майновий стан боржника у справі про неплатоспроможність повинна відповідати принципам повноти та достовірності. Порушення цих принципів може свідчити про недобросовісність або необачність боржника. При цьому, встановлюючи обов`язковість надання суду декларації про майновий стан боржника у справі про неплатоспроможність, законодавець передбачив можливість подання виправленої декларації.

З огляду на що, колегія суддів зазначає, що наявні матеріали справи свідчать, що відповідних дій, зокрема задля надання повної та достовірної інформації щодо природи та причин неплатоспроможності, витрачання коштів отриманих від кредитора боржник не здійснив, що є окремою підставою для закриття провадження у справі про неплатоспроможність, яка визначена ч.7 ст.123 КУзПБ.

Окрім того, суд відзначає, що частинами першою, другою статті 124 КУзПБ визначено, що план реструктуризації боргів боржника розробляється з метою відновлення платоспроможності боржника.

Відповідно до ч. 2 статті 124 КУзПБ у плані реструктуризації боргів боржника зазначаються:

1) обставини, які спричинили неплатоспроможність боржника;

2) інформація про визнані судом вимоги кредиторів із зазначенням їх розміру та черговості задоволення;

3) інформація про майновий стан боржника за результатами проведених заходів з виявлення та складання опису майна боржника (проведення інвентаризації);

4) інформація про всі доходи боржника, у тому числі доходи, які боржник розраховує отримати протягом процедури реструктуризації боргів;

5) розмір суми, яка щомісяця буде виділятися для погашення вимог кредиторів;

6) вимоги кредиторів до боржника, які будуть прощені (списані) у разі виконання плану реструктуризації боргів;

7) розмір суми, яка щомісяця залишатиметься боржнику на задоволення побутових потреб, у розмірі не менше одного прожиткового мінімуму на боржника та на кожну особу, яка перебуває на його утриманні;

8) розмір суми, яка щомісяця виділятиметься для погашення наявних у боржника обов`язкових періодичних зобов`язань (виплата аліментів тощо).

Положення частини третьої вказаної статті передбачають, що план реструктуризації боргів боржника може містити положення про:

1) реалізацію в процедурі реструктуризації боргів частини майна боржника, у тому числі того, що є предметом забезпечення, черговість, строки реалізації такого майна та кошти, які планується отримати від його реалізації;

2) зміну способу та порядку виконання зобов`язань, у тому числі розміру та строків погашення боргів;

3) відстрочення чи розстрочення або прощення (списання) боргів чи їх частини;

4) виконання зобов`язань боржника третіми особами, зокрема шляхом укладення договору поруки, гарантії та інших правочинів згідно з цивільним законодавством;

5) інші заходи, спрямовані на покращення майнового стану боржника та задоволення вимог кредиторів (перекваліфікація, працевлаштування тощо).

Відповідно до частини одинадцятої статті 126 КУзПБ, якщо протягом трьох місяців з дня постановлення ухвали про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність і введення процедури реструктуризації боргів до господарського суду не поданий погоджений боржником і схвалений кредиторами план реструктуризації боргів боржника, господарський суд має право прийняти рішення про визнання боржника банкрутом і відкриття процедури погашення боргів боржника відповідно до цього Кодексу або про закриття провадження у справі про неплатоспроможність.

За змістом цієї норми: - чітко визначений строк з якого вона може бути застосована судом - після спливу трьох місяців у процедурі реструктуризації боргів боржника; - обов`язковою умовою її реалізації є неподання до господарського суду протягом визначеного строку погодженого боржником і схваленого кредиторами плану реструктуризації боргів боржника; - коло ініціаторів її застосування не конкретизовано; - господарський суд набуває право на альтернативне вирішення подальшого руху справи: ухвалити рішення про перехід до наступної судової процедури чи про закриття провадження у справі про неплатоспроможність фізичних осіб.

Отже, до встановленого строку визнання боржника банкрутом за ч. 1 ст. 130 КУзПБ господарський суд у судовому засіданні, призначеному згідно з п. 2 ч. 4 ст. 122 КУзПБ зобов`язаний з`ясувати причини неподання на затвердження плану реструктуризації боргів і позиції сторін та за результатами ухвалити рішення про визнання боржника банкрутом і введення процедури погашення боргів боржника, або про закриття провадження у справі про неплатоспроможність в порядку ч. 11 ст. 126 КУзПБ.

Таким чином, хоча КУзПБ докладно не регламентує закінчення процедури реструктуризації боргів боржника, проте за приписами п. 8 ч. 5 ст. 119, ч. 11 ст. 126 цього Кодексу визначено строк - три місяці з дня введення процедури реструктуризації боргів, протягом якого сторони мають здійснити свої права та обов`язки задля узгодження плану реструктуризації боргів боржника, у разі якщо господарський суд раніше не дійде висновку про наявність підстав для переходу до наступної судової процедури або закриття провадження у справі, зокрема відповідно до ч. 7, п. 2 ч. 8 ст. 123 КУзПБ.

До спливу цього строку керуючий реструктуризацією зобов`язаний виконати в повному обсязі покладені на нього завдання, зокрема щодо перевірки майнового стану боржника та забезпечення розгляду зборами кредиторів плану реструктуризації боргів, а господарський суд повинен забезпечити дотримання процесуальних строків та гарантій реалізації прав і захисту інтересів сторін у судовій процедурі реструктуризації боргів боржника.

Правовий висновок аналогічного змісту викладений у постанові Верховного Суду у складі судової палати для розгляду справ про банкрутство Касаційного господарського суду у постанові від 26.05.2022 у справі № 903/806/21.

Порівняльний аналіз положень частини одинадцятої статті 126 КУзПБ з частиною сьомою статті 123 КУзПБ свідчить, що хоча ці норми частково кореспондуються між собою, проте не є тотожними за ступенем імперативності, колом ініціаторів та передумовами їх застосування.

Такі відмінності дають підстави для висновку, що неподання погодженого боржником і схваленого кредиторами плану реструктуризації боргів боржника протягом трьох місяців з дня введення процедури реструктуризації боргів може бути самостійною підставою для закриття провадження у справі про неплатоспроможність фізичної особи відповідно до частини одинадцятої статті 126 КУзПБ.

Водночас, слід враховувати, що сам по собі факт недосягнення мети судової процедури реструктуризації боргів не є обов`язковою підставою для припинення реабілітації боржника у справі про відновлення платоспроможності фізичної особи, адже за змістом частини одинадцятої статті 126 КУзПБ у такому випадку закриття провадження у справі про неплатоспроможність є лише одним з варіантів вирішення господарським судом питання щодо подальшого руху такої справи, поряд з визнанням боржника банкрутом та переходом до процедури погашення його боргів.

За загальним правилом закриття провадження у справі є формою завершення судового розгляду без прийняття рішення по суті справи через виявлення після відкриття провадження таких обставин, з якими закон пов`язує неможливість її судового розгляду.

Окрім виконання плану реструктуризації боргів боржника, у інших випадках за Книгою четвертою КУзПБ закриття провадження у справі під час судової процедури реструктуризації боргів не може вважатися очікуваним процесуальним рішенням для боржника з огляду на добровільність банкрутства фізичної особи та основну мету цього провадження - соціальну реабілітацію добросовісного боржника за спеціальною судовою процедурою шляхом реструктуризації заборгованості та/або звільнення від боргів задля відновлення його платоспроможності.

Водночас очевидним є те, що неподання до господарського суду протягом трьох місяців з введення процедури реструктуризації боргів погодженого боржником і схваленого кредиторами плану реструктуризації боргів боржника може бути зумовлене як недобросовісною поведінкою боржника, так і неналежною реалізацією кредиторами власних правомочностей.

За таких обставин однією з процесуальних гарантій захисту інтересів сторін та ухвалення справедливого рішення за частиною одинадцятою статті 126 КУЗПБ є закріплена у цій нормі дискреція господарського суду - можливість обрати з двох варіантів рішення (про визнання боржника банкрутом і відкриття процедури погашення боргів боржника або про закриття провадження у справі про неплатоспроможність) такий, що є найбільш оптимальним у правових і фактичних умовах вирішення конкретної справи, з урахуванням принципів добросовісної поведінки боржника, неналежної реалізації кредиторами власних правомочностей та судового контролю у відносинах неплатоспроможності, а також відповідно до основної мети провадження у справі про неплатоспроможність фізичних осіб.

Щодо застосування частини одинадцятої статті 126 КУзПБ Верховний Суд у складі судової палати для розгляду справ про банкрутство Касаційного господарського суду у постанові від 22.09.2021 у справі № 910/6639/20 сформував висновок, за яким у випадку неподання до господарського суду протягом трьох місяців погодженого боржником і схваленого кредиторами плану реструктуризації боргів боржника, суд, через призму судового контролю, повинен за своїм внутрішнім переконанням оцінити за наявними у матеріалах справи доказами причини неподання погодженого боржником і схваленого кредиторами плану реструктуризації боргів, які можуть полягати за одних обставин у діях/бездіяльності кредиторів, за інших обставин - у діях/бездіяльності боржника, при цьому враховуючи добросовісність поведінки учасників провадження у справі про неплатоспроможність.

У розвиток цієї правової позиції Верховний Суд у складі судової палати для розгляду справ про банкрутство Касаційного господарського суду у постанові від 26.05.2022 у справі № 903/806/20 наголоcив, що добросовісність боржника - фізичної особи є визначальним критерієм для оцінки обставин і підстав якими КУзПБ зумовлює вирішення судом питання щодо подальшого руху справи, зокрема закриття провадження про неплатоспроможність фізичної особи у випадках, передбачених статтями 123, 126, 128 КУзПБ. Тому, обставини, що свідчать про недобросовісну поведінку боржника у сукупності з іншими обставинами справи підлягають врахуванню господарським судом як підстави для ухвалення рішення про закриття провадження у справі, замість переходу до процедури погашення боргів боржника.

Враховуючи наведене, колегія суддів зауважує, що приписи частини одинадцятої статті 126 та частини першої статті 130 КУзПБ у їх системному зв`язку є послідовністю процесуальних засобів, де дискреція господарського суду у вирішенні питання про перехід до наступної судової процедури чи закриття провадження у справі за частиною одинадцятою статті 126 КУзПБ є основним процесуальним інструментом, що застосовується крізь призму судового контролю та відповідно до мети провадження про неплатоспроможність фізичної особи, а частина перша статті 130 КУзПБ формалізує початок судової процедури погашення боргів боржника та є спеціальною процесуальною гарантією для добросовісного боржника у разі зволікання зборів кредиторів із прийняттям рішення щодо плану реструктуризації його боргів.

Дослідивши поданий ОСОБА_1 план реструктуризації, суд апеляційної інстанції встановив, що у порушення ч. 2 ст. 124 КУзПБ у запропонованому плані реструктуризації боргів не зазначено обставини, які спричинили неплатоспроможність боржника, з врахуванням встановлених судом обставин щодо отримання за останні чотири роки (2018, 2019, 2020, 2021) боржником грошових доходів у розмірі понад 1,1 млн. грн. Окрім того, боржник ОСОБА_1 з 2011 по 2018 разом з дружиною також отримували доходи, але, при цьому, боржником не здійснено погашення заборгованості перед кредиторами, зокрема, перед кредитором ТОВ Фінансова компанія Інвестохіллс Веста з 2011 року по день відкриття справи про банкрутство.

Як вірно зазначено господарським судом, боржник має довести неоплатність боргу, яка виникла з незалежних від нього об`єктивних причин, що не підтверджено матеріалами справи. Натомість, подані боржником ОСОБА_1 до справи матеріали, а також не конкретизовані пояснення боржником у Плані реструктуризації боргів, не доводять обставин, які спричинили неплатоспроможність боржника.

Колегія суддів звертає увагу й на те, що ухвалою господарського суду боржника зобов`язано додатково пояснити обставини, що мають безпосередній вплив на оцінку причин неплатоспроможності, чи дійсно така неплатоспроможність настала та коли це сталося, зокрема :

- на які потреби було використано кредитні кошти в сумі 300 000,00грн., що отримані за кредитним договором від 30.05.2008;

- на які потреби використано позику в сумі 50 000,00 доларів США, які отримано від ОСОБА_2 за договором позики від 10.04.2016;

- на які потреби було використано кредитні кошти в сумі 120 000,00грн., отриманих за кредитним договором від АТ КБ Приватбанк за договором б/н від 30.08.2021.

- які грошові кошти та коли (з наданням належних доказів) були сплачені боржником ОСОБА_1 на користь кредиторів.

Однак, належних та допустимих доказів в порядку положень ст. 76, 77 ГПК України щодо вказаних обставин боржник суду не надав.

Зазначені обставини за висновком господарського суду, з яким погоджується суд апеляційної інстанції викликають обґрунтовані сумніви щодо дійсного майнового стану боржника та щодо його добросовісності.

Отже, враховуючи ненадання боржником повних і достовірних відомостей щодо витрат боржника, доказів сумлінного виконання обов`язків боржника, невідображення у проєкті плану реструктуризації усіх відомостей, що передбачені статті 124 КУзПБ, що свідчить про недобросовісну поведінку боржника, колегія суддів визнає обґрунтованим висновок господарського суду про достатність підстав для закриття провадження у цій справі про неплатоспроможність відповідно до положень частини одинадцятою статті 126 КУзПБ.

Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів скаржника та їх відображення у судових рішеннях, питання вичерпності висновків суду, суду апеляційної інстанції ґрунтується на висновках, що їх зробив Європейський суд з прав людини у справі Проніна проти України (Рішення ЄСПЛ від 18.07.2006). Зокрема, ЄСПЛ у своєму рішенні зазначив, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.

У даній справі апеляційний суд дійшов висновку, що скаржникові було надано вичерпну відповідь на всі істотні питання, що виникають при кваліфікації спірних відносин як у матеріально-правовому, так і у процесуальному сенсах, а доводи, викладені в апеляційній скарзі не спростовують обґрунтованих та правомірних висновків суду першої інстанції.

Враховуючи встановлені обставини справи, межі апеляційного перегляду, доводи скаржника, суд апеляційної дійшов висновку про те, що вимоги апеляційної скарги не підлягають до задоволення, відтак оскаржувану ухвалу слід залишити без змін.

В порядку положень ст. 129 ГПК України судовий збір за розгляд справи в суді апеляційної інстанції слід покласти на скаржника.

Керуючись ст.ст.86, 129, 269, 270, 275, 276, 282 ГПК України, Західний апеляційний господарський суд

ПОСТАНОВИВ:

1. В задоволенні вимог апеляційної скарги ОСОБА_1 б/н від 10.07.2023 (вх.ЗАГС. №01-05/2298/23 від 14.07.2023) - відмовити.

2. Ухвалу Господарського суду Закарпатської області від 29.06.2023 у справі №907/1025/21 залишити без змін.

3. Судові витрати залишити за скаржником.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду в порядку і строки встановлені ст. 287, 288 ГПК України.

Матеріали справи повернути в місцевий господарський суд.

Повний текст постанови складено 25.09.2023.

Головуючий суддя Желік М.Б.

суддя Орищин Г.В.

суддя Галушко Н.А.