ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ВОЛИНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

14 вересня 2023 року Справа № 903/740/23

Суддя Господарського суду Волинської області Вороняк А.С., за участю секретаря судового засідання Коритан Л. Ю., розглянувши матеріали по справі

за позовом ОСОБА_1

до відповідача: Садівничого товариства "Промінь"

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача ОСОБА_2

про визнання недійсним рішення конференції садівничого товариства,

за участю представників-учасників справи:

від позивача: Солтисюк А. П., адвокат, ордер серія АС № 1068341 від 14.08.2023, ОСОБА_1 , паспорт серія НОМЕР_1 ;

від відповідача: Бордюженко Е. Р., адвокат, ордер серія АС № 1068255 від 14.08.2023;

3-я особа: ОСОБА_2 , паспорт серія НОМЕР_2 .

Права та обов`язки учасникам судового процесу роз`яснені відповідно до ст.ст. 42, 46 ГПК України.

Відводу складу суду не заявлено.

Запис розгляду судової справи здійснюється за допомогою технічних засобів, а саме: підсистеми відеоконференцзв`язку ЄСІТС.

В судовому засіданні оголошено вступну та резолютивну частину рішення.

Суть спору: ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Садівничого товариства "Промінь", третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача ОСОБА_2 , в якому просить визнати недійсним рішення конференції Садівничого товариства "Промінь" від 20.03.2021, оформленого протоколом звітно-виборчої конференції Садівничого товариства "Промінь" від 20.03.2021.

В обґрунтування позовних вимог посилається, що делегати не обиралися членами Садівничого товариства "Промінь", спірне рішення було прийнято за відсутності кворуму, чим порушено її права як члена Садівничого товариства "Промінь".

Ухвалою суду від 19.07.2023 відкрито провадження у справі, вирішено розглядати справу за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 14.08.2023.

В судовому засіданні 14.08.2023 учасники справи просили закрити підготовче провадження та призначити справу до розгляду по суті.

Ухвалою суду від 14.08.2023 повідомлено учасників по справі, що розгляд справи по суті відбудеться 14.09.2023.

В судовому 14.09.2023 позивач та представник позивача позов підтримали просили задовільнити повністю; представник відповідача в судовому засіданні просила відмовити у задоволенні позову, оскільки права позивача не порушені, відсутній порядок обрання делегатів; третя особа в судовому засіданні просив відмовити у задоволенні позову, оскільки була така практика, той хто прийшов - той делегат, відповідно кворум існував.

Згідно ст.17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

В силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, 1950 року, учасником якої є Україна, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору (§ 66-69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005р. у справі "Смірнова проти України").

Суд, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті,

встановив:

ОСОБА_1 є членом Садівничого товариства "Промінь", що підтверджується членським квитком садовода №1213 від 23.02.2013 (а.с.6).

20.03.2021 рішенням звітно-виборної конференції садівничого товариства "Промінь", що оформлено протоколом звітно-виборчої конференції Садівничого товариства "Промінь" від 20.03.2021: заслухано та затверджено звіт голови правління та ревізійної комісії за 2019-2020 роки; прийнято положення про Порядок реєстрації кандидатів на посаду Голови правління, у члени Правління та членів Ревізійної комісії; обрано головою правління Черкавського Степана Миколайовича (далі - третя особа), членів правління та членів ревізійної комісії; затверджено кошторис витрат СТ «Промінь» (а.с.12-13).

Як слідує з статуту СТ "Промінь" затвердженого 10.12.2016, Садівниче товариство "ПРОМІНЬ" (скорочена назва: СТ "ПРОМІНЬ") - неприбуткова громадська організація, що добровільно об`єднує громадян України на засадах спільності їх інтересів, які визначені цим Статутом. Засновниками товариства є його члени (учасники).

У відповідності до розділу 2 Статуту "Організаційні положення", найвищим органом управління Товариством є Конференція.

Конференція Товариства скликається правлінням не рідше одного разу на рік. Повідомлення про час та місце проведення Конференції оприлюднюється не пізніше ніж за 10 днів до її проведення шляхом об`яв на організованих у Товаристві стендах, місцевій пресі, електронних ресурсах. Позачергово конференція скликається правлінням на вимогу не менше половини членів Товариства, оформленої в письмовій формі за підписами учасників, або на вимогу ревізійної комісії Товариства.

Правління - виконавчий орган, який здійснює керівництво Товариством в період між Конференціями та підзвітний останнім. Засідання правління скликає його голова не рідше одного разу на 2 місяці.

Голова правління забезпечує поточну організаційну та фінансово-господарську діяльність Товариства. Підзвітний Конференції, Правлінню та Ревізійній комісії.

Трудовий колектив формується головою правління та складається з посад бухгалтера (скарбника-діловода) та працівників згідно затвердженого Конференцією штатного розпису.

Ревізійна комісія - орган, який контролює фінансово-господарську діяльність товариства не рідше одного разу на рік та підзвітний Конференції Товариства.

Згідно п.1-2 ч.2.3. Статуту, Статут Товариства є основним документом, що регулює його діяльність. Він затверджується на Конференції Товариства та підлягає державній реєстрації. Зміни та доповнення у Статут Товариства вносяться виключно рішенням Конференції.

Відповідно до п.1 ч.3.1. Розділу 3 Статуту, прийом в члени Товариства проводиться Правлінням за письмовою заявою особи, що вступає, при умові набуття нею права власності або користування земельною ділянкою в територіальних межах Товариства. Рішення приймається на протязі двох місяців з дня подання заяви. Особа, що вступає в товариство, повинна мати 18 років та вважається членом товариства при позитивному рішенні Правління після сплати вступних, членських та цільових внесків.

У відповідності до п.п.1-2, ч.5.1. розділу 5 Статуту, Управління товариством здійснюється Конференцією, а в період між конференціями - правлінням Товариства. Конференція (щорічно є звітною, а через рік - звітно-виборною) розглядає усі питання діяльності та взаємовідносин в Товаристві.

До виключної компетенції Конференції відноситься, зокрема, але не виключно, обрання терміном на два роки голови правління Товариства, правління та ревізійної комісії. Дострокове відкликання членів Правління та ревізійної комісії Товариства (п.3.2, 3.8 ч.3 Статуту).

Згідно ч.ч.4-5 Розділу 5 Статуту, Конференція проводиться делегованими представниками. Делегати обираються членами товариства за правилом: один делегат від двадцяти членів Товариства. Конференція є правомірною за наявності на ній делегатів не менше 70%. Принцип делегування права представляти інтереси делегуючих не позбавляє їх права особистої участі в прийняті рішень на Конференції, за умови реєстрації та за принципом один садовод - один голос.

У відповідності до ч.ч.7-9 Розділу 5 Статуту, вибори голови правління, складу правління та ревізійної комісії товариства за рішенням Конференції проводяться відкритим чи таємним голосуванням. Обраними вважаються кандидати, за яких проголосували більше половини учасників конференції. При отриманні кандидатами менше половини голосів проводиться наступний тур виборів за виключенням кандидатів, що набрали найменшу кількість голосів.

Підрахунок голосів проводить рахункова комісія обрана Конференцією.

Протоколи Конференції Товариства оформляються в друкованому вигляді, зшиваються і у триденний термін підписуються головуючим та секретарем конференції, головою Правління, засвідчуються печаткою нотаріуса і зберігаються в справах товариства постійно.

Згідно даних Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань відповідач зареєстрований в Реєстрі як юридична особа з організаційно-правовою формою: обслуговуючий кооператив.

З огляду на зазначене та враховуючи положення статуту відповідача, слід дійти висновку, що Садівниче товариство "Промінь" діє у формі кооперативу, відносини якого у сфері утворення, реєстрації, діяльності та припинення регулюються ЦК України, Законом України "Про кооперацію" та Статутом цього Товариства.

Виходячи із приписів статті 4 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України), статей 15, 16 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України), можливість задоволення позовних вимог перебуває у залежності від наявності (доведеності) наступної сукупності умов: наявність у позивача певного суб`єктивного права або інтересу, порушення такого суб`єктивного права (інтересу) з боку відповідача та належність (адекватність встановленому порушенню) обраного способу судового захисту. Відсутність (недоведеність) будь-якого з означених елементів унеможливлює задоволення позовних вимог.

Відповідно до положень статті 167 Господарського кодексу України(далі - ЦК України) корпоративні відносини - це відносини, які виникають, змінюються та припиняються щодо права особи, частка якої визначається у статутному капіталі (майні) господарської організації, що включають правомочності на участь цієї особи в управлінні господарською організацією, отримання певної частки прибутку (дивідендів) даної організації та активів у разі ліквідації останньої відповідно до закону, а також інші правомочності, передбачені законом та статутними документами.

Стаття 55 ГК України визначає господарські організації як юридичні особи, створені відповідно до Цивільного кодексу України, державні, комунальні та інші підприємства, створені відповідно до цього Кодексу, а також інші юридичні особи, які здійснюють господарську діяльність та зареєстровані в установленому законом порядку.

В силу частин першої, другої статті 3 ГК України, під господарською діяльністю у цьому Кодексі розуміється діяльність суб`єктів господарювання у сфері суспільного виробництва, спрямована на виготовлення та реалізацію продукції, виконання робіт чи надання послуг вартісного характеру, що мають цінову визначеність. Господарська діяльність, що здійснюється для досягнення економічних і соціальних результатів та з метою одержання прибутку, є підприємництвом, а суб`єкти підприємництва - підприємцями. Господарська діяльність може здійснюватись і без мети одержання прибутку (некомерційна господарська діяльність).

За способом утворення (заснування) та формування статутного капіталу стаття 63 ГК України відносить кооперативні підприємства до корпоративних, а за формою власності - до підприємств колективної власності.

Корпоративне підприємство характеризується тим, що утворюється, як правило, двома або більше засновниками за їх спільним рішенням (договором), діє на основі об`єднання майна та/або підприємницької чи трудової діяльності засновників (учасників), їх спільного управління справами, на основі корпоративних прав, у тому числі через органи, що ними створюються, участі засновників (учасників) у розподілі доходів та ризиків підприємства.

Підприємством колективної власності визнається корпоративне або унітарне підприємство, що діє на основі колективної власності засновника (засновників) (стаття 93 ГК України).

Кооперативи як добровільні об`єднання громадян з метою спільного вирішення ними економічних, соціально-побутових та інших питань можуть створюватися у різних галузях (виробничі, споживчі, житлові тощо). Діяльність різних видів кооперативів регулюється законом. Господарська діяльність кооперативів повинна здійснюватися відповідно до вимог цього Кодексу, інших законодавчих актів (стаття 94 Господарського кодексу України).

Зазначені норми кореспондуються із нормами статей 83, 85, 86 ЦК України, згідно з положеннями яких юридичні особи можуть створюватися у формі товариств, установ та в інших формах, встановлених законом. Товариством є організація, створена шляхом об`єднання осіб (учасників), які мають право участі у цьому товаристві. Товариство може бути створено однією особою, якщо інше не встановлено законом. Непідприємницькими товариствами є товариства, які не мають на меті одержання прибутку для його наступного розподілу між учасниками. Непідприємницькі товариства (кооперативи, крім виробничих, об`єднання громадян тощо) та установи можуть поряд зі своєю основною діяльністю здійснювати підприємницьку діяльність, якщо інше не встановлено законом і якщо ця діяльність відповідає меті, для якої вони були створені, та сприяє її досягненню.

Особливості створення кооперативів та ведення господарської діяльності обслуговуючими кооперативами визначається Законом України "Про кооперацію".

За змістом положень статей 2, 6, 9 Закону України "Про кооперацію" кооператив є юридичною особою, державна реєстрація якого проводиться в порядку, передбаченому законом. Відповідно до завдань та характеру діяльності кооперативи поділяються на такі типи: виробничі, обслуговуючі та споживчі. За напрямами діяльності кооперативи можуть бути сільськогосподарськими, житлово-будівельними, садово-городніми, гаражними, торговельно-закупівельними, транспортними, освітніми, туристичними, медичними тощо.

Таким чином, садівничий кооператив є господарською організацією - юридичною особою, яка здійснює некомерційну господарську діяльність з моменту державної реєстрації на підставі закону та свого статуту.

За умовами частини першої статті 167 ГК України корпоративні права - це права особи, частка якої визначається у статутному фонді (майні) господарської організації, що включають правомочності на участь цієї особи в управлінні господарською організацією, отримання певної частки прибутку (дивідендів) даної організації та активів у разі ліквідації останньої відповідно до закону, а також інші правомочності, передбачені законом та статутними документами.

Згідно з положеннями статті 12 Закону України "Про кооперацію" основними правами члена кооперативу є, зокрема, участь в господарській діяльності кооперативу, а також в управлінні кооперативом, право голосу на його загальних зборах, право обирати і бути обраним в органи управління; користування послугами кооперативу; право вносити пропозиції щодо поліпшення роботи кооперативу, усунення недоліків у роботі його органів управління та посадових осіб; право звертатися до органів управління та органів контролю за діяльністю кооперативу, посадових осіб кооперативу із запитами, пов`язаними з членством у кооперативі, діяльністю кооперативу та його посадових осіб, одержувати письмові відповіді на свої запити.

За змістом наведених норм корпоративні права характеризуються тим, що особа, яка є учасником (засновником, акціонером, членом) юридичної особи має право на участь в управлінні господарською організацією та інші правомочності передбачені законом і статутними документами.

Обслуговуючий кооператив це кооператив, який утворюється шляхом об`єднання фізичних та/або юридичних осіб для надання послуг переважно членам кооперативу, а також іншим особам з метою провадження їх господарської діяльності. Обслуговуючі кооперативи надають послуги іншим особам в обсягах, що не перевищують 20 відсотків загального обороту кооперативу. Обслуговуючий кооператив надає послуги своїм членам, не маючи на меті одержання прибутку (статті 2, 23 Закону України "Про кооперацію").

Таким чином, обслуговуючий кооператив незалежно від напряму його діяльності є господарською організацією - юридичною особою, яка здійснює некомерційну господарську діяльність з моменту державної реєстрації на підставі закону та свого статуту.

Отже, члени кооперативу незалежно від напряму його діяльності є носіями корпоративних прав, а відносини між його членами та кооперативом, які пов`язані зі створенням, діяльністю, управлінням або припиненням діяльності такої юридичної особи, є корпоративними.

Саме така правова позиція викладена в постановах Великої Палати Верховного Суду від 24.04.2019 у справі №509/577/18, від 01.10.2019 у справі №910/7554/18 та від 17.12.2019 у справі №904/4887/18.

Частиною 6 статті 7 Закону України "Про кооперацію" передбачено, що при створенні кооперативу складається список членів та асоційованих членів кооперативу, який затверджується загальними зборами.

Частиною першою статті 8 Закону України "Про кооперацію" визначено, що статут кооперативу є правовим документом, що регулює його діяльність.

Відповідно до статті 15 Закону України "Про кооперацію" вищим органом управління кооперативу є загальні збори членів кооперативу. До компетенції загальних зборів членів кооперативу належить, зокрема, затвердження статуту кооперативу та внесення до нього змін, прийняття інших рішень, що стосуються діяльності кооперативу; утворення органів управління та органів контролю за діяльністю кооперативу, інших органів кооперативу; заслуховування звітів його органів управління і органів контролю; затвердження порядку розподілу доходу кооперативу; визначення розмірів вступного і членського внесків та паїв; визначення розмірів, порядку формування та використання фондів кооперативу; затвердження річного звіту і балансу кооперативу; затвердження рішення правління або голови правління про прийняття нових членів та припинення членства; прийняття рішень щодо володіння, користування та розпорядження майном; утворення спеціальних комісій із залученням як консультантів найманих працівників; прийняття рішень про вступ кооперативу до кооперативних об`єднань; прийняття рішень про реорганізацію або ліквідацію кооперативу. Рішенням загальних зборів членів кооперативу до компетенції загальних зборів можуть бути віднесені інші питання діяльності кооперативу.

Чергові загальні збори членів кооперативу скликаються правлінням або головою кооперативу у разі потреби, але не рідше одного разу на рік.

Про дату, місце, час проведення та порядок денний загальних зборів члени кооперативу повинні бути повідомлені не пізніше ніж за 10 днів до визначеного строку їх проведення.

Загальні збори членів кооперативу правомочні вирішувати питання, якщо на них присутні більше половини його членів, а збори уповноважених - за наявності не менше двох третин уповноважених.

Кожний член кооперативу чи уповноважений кооперативу має один голос, і це право не може бути передано іншій особі.

Рішення загальних зборів членів (зборів уповноважених) кооперативу про прийняття, внесення змін до статуту, вступ до кооперативного об`єднання або вихід з нього та про реорганізацію або ліквідацію кооперативу вважається прийнятим, якщо за нього проголосувало не менш як 75 відсотків членів кооперативу, присутніх на загальних зборах кооперативу. З інших питань рішення приймаються простою більшістю голосів членів (уповноважених) кооперативу, присутніх на його загальних зборах.

Рішення загальних зборів членів (зборів уповноважених) кооперативу приймаються відповідно до його статуту відкритим або таємним голосуванням.

У Садівничому товаристві "Промінь" на час прийняття спірного рішення налічувалося 1900 член садівничого Товариства, що не заперечувалося сторонами. Відтак, з урахуванням представництва делегатами двадцяти членів товариства кількість делегатів, які могли прийняти участь в конференції становила 95.

Згідно з протоколом, яким оформлено рішення конференції СТ «Промінь», на конференції були присутні 120 членів садівничого товариства, також аналогічна кількість членів товариства стверджується списком садоводів садівничого товариства станом на 20.03.2021 (а.с.14-16).

Однак, як слідує з матеріалів справи та доводів позивача, що також підтвердив третя особа ОСОБА_2 у судовому засіданні, для участі в конференції 19.03.20123 не зареєструвався жоден делегат, лише виключно 120 членів садівничого товариства, які не були уповноважені представляти інших членів товариства. Дана обставина стверджується списком садоводів на звітно-виборною конференцією (а.с.14-16).

Разом з цим, в матеріалах справи відсутні докази про обрання делегатів членами товариства, як це передбачено ч.4 п.5.1. Розділу 5 Статуту: один делегат від 20 членів товариства.

Конференція є правомірною за наявності на ній делегатів не менше 70%, тобто 67 делегатів. Принцип делегування права представляти інтереси делегуючих не позбавляє їх права особистої участі в прийнятті рішень на Конференції, за умови реєстрації та за принципом один садовод - один голос.

З наведеного слідує, що приймати участь в конференції і відповідно голосувати за прийняття рішення можуть лише ті делегати та садоводи, які зареєструвались для участі в конференції.

Однак, в матеріалах справи відсутні докази реєстрації делегатів, а є лише список садоводів-делегатів, садоводи, які були присутні на конференції не були делегатами, а отже, і не мали права представляти інших садоводів. Протилежні докази в матеріалах справи відсутні.

Таким чином, внаслідок відсутності кворуму та відсутності належно уповноважених делегатів конференція 20.03.2021 була нелегітимною.

Отже, садоводи, які були присутні на конференції не були делегатами і не мали жодних повноважень представляти інших садоводів.

Відтак, конференція не була повноважною приймати жодні рішення, а усі рішення прийняті на такій конференції підлягають визнанню незаконними та скасуванню.

Для визнання незаконними рішення загальних зборів товариства необхідно встановити факт порушення цим рішенням прав та законних інтересів учасника товариства.

Отже, в даному випадку вимога про визнання незаконним та скасування рішення конференції СТ "Промінь" можуть бути заявлені особою, права якої порушено, за умови доведеності факту порушення прав цієї особи, в даному випадку позов пред`явлено до суду членом СТ "Промінь" ОСОБА_1 , оскільки порушені її права, як члена СТ "Промінь" - обирати та як кандидата на голову правління - бути обраною.

Таким чином, з огляду на вказані вище порушення проведена конференція не може вважатися проведеною у відповідності до закону, а прийняті на ній рішення не можна вважати законними.

Заперечення представника відповідача, що права позивача не порушені, відсутній порядок обрання делегатів відхиляються судом, та спростовується обґрунтуванням викладеним вище.

Крім того, у відповідності до ч.4 ст. 165 ГПК України, оскільки відповідачем не подано відзив на позовну заяву, він позбавляється права заперечувати проти такої обставини під час розгляду справи по суті.

Згідно зі ст. 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 73 ГПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

У відповідності до ст. 76 ГПК України, належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до ч. ст. 79 ГПК України наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування.

Статтею 86 ГПК України встановлено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Частинами 1, 2, 3 ст. 13 ГПК України встановлено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Принцип рівності сторін у процесі вимагає, щоб кожній стороні надавалася розумна можливість представляти справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно другої сторони (п.87 Рішення Європейського суду з прав людини у справі "Салов проти України" від 06.09.2005р.).

У Рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Надточий проти України" від 15.05.2008р. зазначено, що принцип рівності сторін передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом.

Змагальність означає таку побудову судового процесу, яка дозволяє всім особам - учасникам певної справи відстоювати свої права та законні інтереси, свою позицію у справі.

Принцип змагальності є процесуальною гарантією всебічного, повного та об`єктивного з`ясування судом обставин справи, ухвалення законного, обґрунтованого і справедливого рішення у справі.

Відповідно до частини 1 статті 14 ГПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у господарських справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

При цьому, суд зауважує, що при наданні оцінки доводам всіх учасників судового процесу судом враховано, що обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи (ч. 5 ст. 236 ГПК України).

Беручи до уваги наявні в матеріалах справи докази, господарський суд, оцінюючи за своїм переконанням, що ґрунтується на повному, всебічному й об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню.

Відповідно до статті 129 ГПК України, судовий збір покладається, зокрема, у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, - на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки позовні вимоги позивача підлягають задоволенню у повному обсязі, сума судового збору у розмірі 2684,00 грн підлягає відшкодуванню позивачу за рахунок відповідача.

Керуючись ст. 73-79, 86, 231, 232, 236, 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд,-

ВИРІШИВ:

1. Позов задовольнити.

2. Визнати недійсним рішення конференції Садівничого товариства "Промінь" від 20.03.2021, оформлене протоколом звітно-виборчої конференції Садівничого товариства "Промінь" від 20.03.2021.

3. Стягнути з Садівничого товариства "Промінь" (45660, Волинська обл., Луцький р-н, село Промінь, вулиця Садова "О" господарський двір, лінія 9, ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_3 ) 2684,00 грн (дві тисячі шістсот вісімдесят чотири гривні 00 коп.) судового збору.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду (ч.ч. 1, 2 ст. 241 ГПК України).

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня складання повного тексту рішення до Північно-західного апеляційного господарського суду.

Дата складення повного

судового рішення

25.09.2023.

Суддя А. С. Вороняк