ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХМЕЛЬНИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
_________________________________________________________________
РІШЕННЯ

"19" вересня 2023 р. Справа № 924/920/22

Господарський суд Хмельницької області у складі головуючого судді Грамчука І.В., при секретарі судового засідання Мартинюк А.О. розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали справи

за позовом заступника керівника Хмельницької окружної прокуратури Хмельницької області м. Старокостянтинів в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції у спірних правовідносинах - Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області, м. Хмельницький

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійні вимоги на предмет спору, на стороні позивача - Старокостянтинівської міської ради Хмельницького району Хмельницької області.

до Державного спеціалізованого господарського підприємства "Ліси України" м. Київ в особі філії "Старокостянтинівське лісове господарство" Хмельницька область, м.Старокостянтинів

про стягнення 110 616,31 грн. збитків, завданих порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища

Представники сторін:

від позивача: Ступка Г.М.

від відповідача: Довгопола К.А. - згідно ордеру

від прокуратури: Русецька О.В. - прокурор

третьої особи : не з`явились

В судовому засіданні відповідно до ст. 240 ГПК України проголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Процесуальні дії по справі.

Ухвалою суду від 12.12.2022р. позовну заяву Заступника керівника Хмельницької окружної прокуратури Хмельницької області м. Старокостянтинів в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах - Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області, м. Хмельницький до Державного підприємства "Старокостянтинівське лісове господарство", м. Старокостянтинів про стягнення 110616,31 грн. збитків залишено без руху, надавши позивачу строк у п`ять днів з дня вручення цієї ухвали для усунення недоліків, а саме: надання документів, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі відповідно до закону.

Ухвалою суду від 14.12.2022 прийнято позовну заяву до розгляду. Відкрито провадження у справі для її розгляду в порядку загального позовного провадження на 10:00 год. „28" грудня 2022 року.

Ухвалою суду від 28.12.2023 відкладено підготовче засідання у справі № 924/920/22 на 10:30 год. 02 лютого 2023 р.

Ухвалою суду від 02.02.2023 продовжено строк підготовчого провадження у справі №924/920/22 на 30 днів. Відкладено підготовче засідання у справі №924/920/22 на 10:30 год. 02 березня 2023 р.

Ухвалою суду від 06.03.2023 залучено до участі в справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійні вимоги на предмет спору, на стороні позивача - Старокостянтинівську міську раду Хмельницького району Хмельницької області. Повідомлено учасників процесу про дату, час та місце підготовчого засідання та клопотання представника відповідача (вх.№05-08/740/23 від 12.03.2023) про заміну відповідача правонаступником у справі №924/920/22, яке відбудеться о 11год. 30 хв. 27 березня 2023 року.

Ухвалою суду від 27.03.2023 задоволено клопотання (вх. № 05-08/740/23 від 12.03.2023) та (вх. № 05-08/1069/23 від 27.03.2023р.) про заміну відповідача у справі правонаступником, замінивши ДП "Старокостянтинівське лісове господарство" м. Старокостянтинів на його правонаступника у спірних правовідносинах : Державне спеціалізоване господарське підприємство "Ліси України" м.Київ в особі філії "Старокостянтинівське лісове господарство" (Хмельницька обл., м.Старокостянтинів, вул.Кріпосний вал, буд.25, код 45052279), з додатковим витребуванням в прокуратури доказів отримання філією "Старокостянтинівське лісове господарство" примірника позовних матеріалів. Відкладено підготовче засідання у справі № 924/920/22 на 11:00 год. 16 травня 2023 р.

Ухвалою суду від 16.05.2023 відкладено підготовче засідання у справі № 924/920/22 на 11:00 год. 14 червня 2023 р.

Ухвалою суду від 14.06.2023 відкладено підготовче засідання у справі № 924/920/22 на 11:00 год. 05 липня 2023 р.

Ухвалою суду від 05.07.2023 закрито підготовче провадження у справі №924/920/23. Призначено справу №924/920/23 до судового розгляду по суті у загальному позовному провадженні на 11:00 год. "03" серпня 2023 р.

Ухвалою суду від 03.08.2023 відкладено судове засідання у справі №924/920/22 на 15 год. 00 хв. 11 вересня 2023 року.

11.09.2023 оголошено перерву до 15:00 год. 19.09.2023.

Виклад позицій учасників справи, заяви, клопотання.

Заступник керівника Хмельницької окружної прокуратури Хмельницької області м. Старокостянтинів в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції у спірних правовідносинах в особі Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області, м. Хмельницький звернувся з позовом до суду та просив стягнути з Державного спеціалізованого господарського підприємства "Ліси України" м.Київ в особі філії "Старокостянтинівське лісове господарство" Хмельницька область, м. Старокостянтинів на рахунок держави збитки, які завдані внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища у розмірі 110616,31 грн.

В обґрунтування позову вказав, що Хмельницькою окружною прокуратурою здійснюється процесуальне керівництво у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань під №0000589 від 14.12.2019 за фактом незаконної порубки лісових насаджень невстановленими особами між селами Немирівка та Красносілка Сахновецької сільської ради в кварталі 35 виділ 1 Державного підприємства «Проскурівське лісове господарство» (надалі ДП «Проскурівський лісгосп»), правонаступником прав і обов`язків якого на даний час являється Державне підприємство «Старокостянтинівське лісове господарство» (надалі ДП «Старокостянтинівський лісгосп», у кількості 21 дерева породи «Акація», за ч. 1 ст. 246 КК України.

В ході досудового розслідування осіб, які вчинили незаконну порубку дерев, не встановлено.

Як вбачається з повідомлення про скоєння злочину від 03.12.2019 та наданих до нього матеріалів, внаслідок незаконної рубки 21 дерева породи «Акація» заподіяна шкода державі становить 101 650, 62 грн.

В ході досудового розслідування проведено інженерно-екологічну експертизу, відповідно висновку якої №3191/20-48 від 21.04.2020, загальний розмір шкоди навколишньому природному середовищу, заподіяної незаконною рубкою дерев до ступеня припинення росту, який визначений на підставі Такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 23.07.2008 № 665, становить 110616 грн.

Встановлено, що розпорядженням Хмельницької обласної державної адміністрації №533/2008-р від 24.12.2008 державному підприємству «Хмельницьке обласне спеціалізоване лісогосподарське агропромислове підприємство «Хмельницькоблагроліс» передано у постійне користування земельні ділянки лісогосподарського призначення на території Старокостянтинівського району площею 2373 га, у тому числі полезахисні смуги 288 га.

Розпорядженням Хмельницької обласної державної адміністрації 16/2020-р від 08.01.2020 вищевказані земельні ділянки, в тому числі на території Сахновецької сільської ради Старокостянтинівського району площею 2,1264 з кадастровим номером :05:051:0201, передано у постійне користування із цільовим призначенням для ведення лісового господарства і пов`язаних із ним послуг правонаступнику - державному підприємству «Проскурівське лісове господарство» 18.02.2020 відомості про державну реєстрацію вищезазначеного права за №35584959 внесено до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Відповідно до наказу Державного агентства лісових ресурсів України №588 від 27.09.2021 діяльність ДП «Проскурівське лісове господарство» вирішено припинити шляхом реорганізації, а саме: приєднання до ДП «Старокостянтинівське лісове господарство».

Пунктом 7 вказаного вище Наказу ДП «Старокостянтинівське лісове господарство» визначено правонаступником прав та обов`язків ДП «Проскурівське лісове господарство».

У зв`язку з реорганізацією ДП «Проскурівське лісове господарство», розпорядженням Хмельницької обласної державної адміністрації 253/2022-р від 07.07.2022 земельна ділянки, в тому числі на території Сахновецької сільської ради Старокостянтинівського району площею 2,1264 з кадастровим номером 682428770():05:051:0201 передано у постійне користування із цільовим призначенням для ведення лісового господарства і пов`язаних із ним послуг правонаступнику - державному підприємству Старокостянтинівське лісове господарство».

04.08.2020 відомості про державну реєстрацію вищезазначеного права за №47532228 внесено до

Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Як вбачається з листа ДП «Старокостянтинівське лісове господарство» №974 від 26.10.2022, змін у квартально-видільній сітці після реорганізації не відбулося, тобто місце вчинення самовільної порубки дерев - квартал 35 виділ 1 Старокостянтинівського лісництва ДП «Старокостянтинівське лісове господарство».

У відзиві на позов (вх. №05-22/7110/22 від 26/12/2022) відповідач просить суд відмовити у позові. Вважає, що позовні вимоги є необгрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.

Звертає увагу на те, що 2 грудня 2019 року на території Старокостянтинівського лісництва, територіально між селами Немирівка та Красносілка працівниками державної лісової охорони було виявлено скоєну незаконну порубку 21 дерева породи "акація" невстановленими особами.

Про дане правопорушення складено акт огляду місця вчинення порушення лісового законодавства від 02.12.2019 р. та відповідно до Такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу, затверджених постановою КМУ від 13.07.2008 №665, інженером лісового господарства 2 категорії Куць С.І., розраховано шкоду внаслідок самовільної порубки дерев, розмір якої становив 101650,62 грн.

Повноваження лісової охорони не дають можливості встановити особу ( осіб) винних у вчиненні незаконної порубки листом за №04-12 від 03.12.2019 відповідач звернувся до Старокостянтинівського відділу поліції ГУ НП в Хмельницькій області для встановлення порушника та притягнення його до відповідальності згідно діючого законодавства України.

14.12.2019 року відомості про вчинення правопорушення внесені до ЄРДР за кваліфікацією ч.1 ст. 246 КК України. 19.12.2019 року слідчим СВ Старокостянтинівського ВП ГУНП лейтенантом поліції Оріщин В.В. проведено огляд місця правопорушення та складено відповідний протокол.

Повідомляє, що з метою недопущення незаконних рубок створюються рейдові бригади з працівників державної лісової охорони та працівників поліції, які цілодобово патрулюють ліси підприємства, проводиться роз`яснювальна робота серед населення з питань дотримання лісового законодавства через висвітлення інформаційних матеріалів на власному вебсайті, на офіційних сторінках у соціальних мережах.

Площа державного лісового фонду по Старокостянтинівському лісництві складає 1737,5 га, це 96 контурів (кварталів). Штатним розписом ДП "Проскурівського лісгоспу" станом на 2019 рік визначено по Старокостянтинівському лісництві дві посади працівників лісової охорони - посада лісничого та помічника лісничого за якими і закріплені всі квартали лісництва , в тому числі квартал 35 площею 38 га.

Квартали Старокостянтинівського лісництва ще лісфонд колишніх комунальних лісів, мають порівняно невеликі площі, однак знаходяться на значних віддалях, що унеможливлює цілодобово здійснювати контроль одночасно на всій території (додано план схем розташування кварталів по даному лісництві). Працівники лісництва, насамперед лісничі, їх помічники, майстри лісу здійснюють щоденний контроль за охороною та збереженням лісів, безпосередньо виявляють лісопорушення та складають відповідні документи для притягнення правопорушників до відповідальності, в т.ч. і до матеріальної. Встановлюють шлагбауми, щоб зменшити обсяг самовільних рубок. Лісгосп, прикладає всіх зусиль, щодо боротьби з незаконними порубками, які наносять шкоди не тільки нашому підприємству, а в цілому по всій Україні. Однак працівник, який працює на обході площею не менще 800 га за трудовим законодавством, із визначеним робочим часом та вихідними, фізично не може забезпечити збереження лісових насаджень на ввірених йому лісових обходах. Ліс не можна обгородити парканом, тут не збудуєш стіну і точно не приставиш охорону до кожного дерева. Тим паче, що доступ у державні та комунальні ліси є вільним цілодобово. Водночас за існуючих розмірів такс злочинцям, щоб вчинити «невелику» незаконну рубку на суму 20-30 тис. грн. (спиляти десяток дерев, завантажити необхідні сортименти та виїхати із лісу), потрібно витрати годину - дві. Тому фізично важко затримати злочинців, задокументувати їхні протиправні дії, особливо коли ліси розташовані поблизу населених пунктів.

Лісівникам іноді залишається зафіксувати факт такої рубки, скласти акт та інші документи і направити їх на розгляд поліції, стаючи ініціатором розслідування за фактом самовільної рубки. Нажаль часто правоохоронці не виявляють осіб, які вчинили злочин, а безкарність винних осіб породжує нові порушення лісового законодавства.

Стверджує, що шкода нанесена державі внаслідок незаконної порубки в Старокостянтинівському лісництві підприємства, на суму 101650 грн виникла не внаслідок порушення відповідачем лісового законодавства, а внаслідок злочинних дій невстановленими особами, про що і було повідомлено поліцію.

Постійний лісокористувач самостійно виявив незаконну самовільну рубку з ознаками кримінального правопорушення. Зібрані матеріали передані до правоохоронних органів для проведення досудового розслідування і виявлення винних осіб, а отже відсутня протиправна поведінка у вигляді бездіяльності.

Звертає увагу на те, що Державна екологічна інспекція у Хмельницькій області не проводила перевірку дотримання державним підприємством вимог природоохоронного законодавства про охорону, захист, використання та відтворення лісів (із застосуванням вимірювальних засобів) не складала відповідно до законодавства акта за результатами здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням вимог законодавства з питань, в якому був би встановлений факт неправомірної поведінки лісгоспу як постійного лісокористувача, у формі бездіяльності щодо охорони лісу, та не здійснювала відповідних вимірювань.

Посадових осіб відповідача не було притягнуто до кримінальної відповідальності, що свідчило б доказом протиправних винних дій Відповідача.

Нормами Лісового кодексу України не передбачена відповідальність за незабезпечення охорони та збереження лісу, неналежна охорона лісу, відповідно до норм чинного законодавства України, не є лісовим правопорушенням, що тягне за собою матеріальну відповідальність, оскільки в силу ст.58 Конституції України ніхто не може відповідати за діяння, які на час їх вчинення не визнавалися законом як правопорушення.

Крім того обов`язки із забезпечення охорони та захисту лісів в Україні покладено не виключно на власників лісів та лісокористувачів, зокрема такі функції виконують органи місцевого самоврядування ( ч.5 ст. 86Лісового кодексу України), поліція (пункт 6 Положення про державну лісову охорону), а тому твердження прокурора про неналежне забезпечення Відповідачем охорони лісу, що призвело до незаконної рубки лісу, одночасно свідчить і про неналежне виконання таких обов`язків щодо охорони лісу іншими, уповноваженими суб`єктами, що в свою чергу, зважаючи на позицію прокурора щодо наявності окремого складу правопорушення у вигляді незабезпечення охорони лісу, повинно свідчити про наявність підстав для солідарної відповідальності усіх суб`єктів, на яких законом покладено обов`язок щодо забезпечення охорони лісу.

Посилається на ст.ст. 105 , 107 Лісового кодексу України та ст. 68 Законом України «Про охорону навколишнього природного середовища» підприємства, установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, значених законодавством України.

Крім того, стверджує, що чинним законодавством не передбачено обов`язку лісокористувачів по відшкодуванню матеріальної шкоди, заподіяної внаслідок самовільних рубок лісу невстановленими особами на підвідомчій їм території. Крім того, відповідно до положень постанови Кабінету Міністрів України від 23 липня 2008 року № 665 "Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу", на підставі якої було здійснено розрахунок заподіяної шкоди за вищезазначене правопорушення, такси, встановлені даним нормативно-правовим актом для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу, застосовуються для осіб,

що безпосередньо здійснили ці порушення і вина їх визначена у встановленому законом порядку. Застосування цих такс до підприємств, установ, організацій і громадян, що здійснюють охорону лісових насаджень, за виключенням випадків, коли встановлено, що вони безпосередньо скоїли такі зрушення, є неправомірними.

Вважає, що підприємство виконує всі свої зобов`язання, передбачені Лісовим кодексом України, Законом України « Про охорону навколишнього природного середовища» та Статутом підприємства, щодо охорони і захисту підприємства зокрема і незаконних рубок.

Повідомив, що відповідно до Наказу Державного агентства лісових ресурсів №893 від 28.10.2022 р. розпочато процес припинення Державного підприємства "Старокостянтинівське лісове господарство" шляхом реорганізації, а саме приєднання до Державного спеціалізованого господарського підприємства "Ліси України". Даним наказом затверджено склад комісії з припинення з числа працівників ДП "Старокостянтинівський лісгосп" .

Виклад фактичних обставин справи.

Хмельницькою окружною прокуратурою здійснено процесуальне керівництво у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань під №0000589 від 14.12.2019 за фактом незаконної порубки лісових насаджень невстановленими особами між селами Немирівка та Красносілка Сахновецької сільської ради в кварталі 35 виділ 1 Державного підприємства «Проскурівське лісове господарство» (надалі ДП «Проскурівський лісгосп»), правонаступником прав і обов`язків якого являлось Державне підприємство «Старокостянтинівське лісове господарство», та на даний час являється Державне спеціалізоване господарське підприємство "Ліси України" м. Київ в особі філії "Старокостянтинівське лісове господарство", у кількості 21 дерева породи «Акація», за ч. 1 ст. 246 КК України.

В ході досудового розслідування осіб, які вчинили незаконну порубку дерев, не встановлено.

Як вбачається з повідомлення про скоєння злочину від 03.12.2019 та наданих до нього матеріалів, внаслідок незаконної рубки 21 дерева породи «Акація» заподіяна шкода державі становить 101 650, 62 грн.

В той же час, в ході досудового розслідування проведено інженерно-екологічну експертизу, відповідно висновку якої №3191/20-48 від 21.04.2020, загальний розмір шкоди навколишньому природному середовищу, заподіяної незаконною рубкою дерев до ступеня припинення росту, який визначений на підставі Такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 23.07.2008 № 665, становить 110616 грн

Окрім цього встановлено, що розпорядженням Хмельницької обласної державної адміністрації №533/2008-р від 24.12.2008 державному підприємству «Хмельницьке обласне спеціалізоване лісогосподарське агропромислове підприємство «Хмельницькоблагроліс» передано у постійне користування земельні ділянки лісогосподарського призначення на території Старокостянтинівського району площею 2373 га, у тому числі полезахисні смуги 288 га.

В подальшому, розпорядженням Хмельницької обласної державної адміністрації 16/2020-р від 08.01.2020 вищевказані земельні ділянки, в тому числі на території Сахновецької сільської ради Старокостянтинівського району площею 2,1264 з кадастровим номером :05:051:0201, передано у постійне користування із цільовим призначенням для ведення лісового господарства і пов`язаних із ним послуг правонаступнику - державному підприємству «Проскурівське лісове господарство».

18.02.2020 відомості про державну реєстрацію вищезазначеного права за №35584959 внесено до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Відповідно до наказу Державного агентства лісових ресурсів України №588 від 27.09.2021 діяльність ДП «Проскурівське лісове господарство» вирішено припинити шляхом реорганізації, а саме: приєднання до ДП «Старокостянтинівське лісове господарство».

Пунктом 7 вказаного вище Наказу ДП «Старокостянтинівське лісове господарство» визначено правонаступником прав та обов`язків ДП «Проскурівське лісове господарство».

У зв`язку з реорганізацією ДП «Проскурівське лісове господарство», розпорядженням Хмельницької обласної державної адміністрації 253/2022-р від 07.07.2022 земельна ділянки, в тому числі на території Сахновецької сільської ради Старокостянтинівського району площею 2,1264 з кадастровим номером :05:051:0201 переданачу постійне користування із цільовим призначенням для ведення лісового господарства і пов`язаних із ним послуг правонаступнику - державному підприємству Старокостянтинівське лісове господарство». 04.08.2020 відомості про державну реєстрацію вищезазначеного права за №47532228 внесено до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Як вбачається з листа ДП «Старокостянтинівське лісове господарство» №974 від 26.10.2022, змін у квартально-видільній сітці після реорганізації не відбулося, тобто місце вчинення самовільної порубки дерев - квартал 35 виділ 1 Старокостянтинівського лісництва ДП «Старокостянтинівське лісове господарство».

Ухвалою суду від 27.03.2023 задоволено клопотання (вх. № 05-08/740/23 від 12.03.2023) та (вх. № 05-08/1069/23 від 27.03.2023р.) про заміну відповідача у справі правонаступником, замінивши ДП "Старокостянтинівське лісове господарство" м. Старокостянтинів на його правонаступника у спірних правовідносинах : Державне спеціалізоване господарське підприємство "Ліси України" м.Київ в особі філії "Старокостянтинівське лісове господарство" (Хмельницька обл., м. Старокостянтинів, вул. Кріпосний вал, буд. 25, код 45052279.

Також, позивачем долучено висновок експерта за результатами проведення інженерно-екологічної експертизи.

Підставою звернення заступника керівника Хмельницької окружної прокуратури Хмельницької області м. Старокостянтинів в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції у спірних правовідносинах в особі Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області, м. Хмельницький з позовом до суду є відшкодування завданих державі збитків, внаслідок порушення Державним спеціалізованим господарським підприємством "Ліси України" м.Київ в особі філії "Старокостянтинівське

лісове господарство" вимог законодавства про охорону навколишнього природного середовища (незаконної вирубки дерев).

Норми права, застосовані судом, оцінка доказів, аргументів, наведених учасниками справи, та висновки щодо порушення, не визнання або оспорення прав чи інтересів, за захистом яких мало місце звернення до суду.

Згідно частини другої статті 4 Господарського процесуального кодексу України юридичні особи та фізичні особи-підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням.

З урахуванням положень статей 4, 42, 44, 46 Господарського процесуального кодексу України право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, є процесуальним правом.

Відповідно до частини 3 статті 4 даного Кодексу до господарського суду у справах, віднесених законом до його юрисдикції, мають право звертатися також особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб. До таких осіб процесуальний закон відносить прокурора та визначає підстави участі цієї особи у господарській справі.

Згідно частини третьої статті 53 даного Кодексу у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Частиною четвертою цієї статті передбачено, що прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 174 цього Кодексу.

У даному випадку Держекоінспекція уповноважена державою здійснювати відповідні функції щодо охорони та використання природних ресурсів, які перебувають і є об`єктами права власності Українського народу, у зв`язку із чим остання є позивачем у справі, порушеній за позовом прокурора.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) неодноразово звертав увагу на участь прокурора в суді на боці однієї зі сторін, як обставину, що може впливати на дотримання принципу рівності сторін. Оскільки прокурор або посадова особа з аналогічними функціями, пропонуючи задовольнити або відхилити скаргу, стає противником або союзником сторін у справі, його участь може викликати в однієї зі сторін відчуття нерівності (рішення у справі "Ф. В. проти Франції" (F. W. v. France) від 31 березня 2005 року, заява 61517/00, пункт 27).

Водночас, ЄСПЛ звертав увагу також на категорії справ, у яких підтримка прокурора не порушує справедливого балансу. Так, у справі "Менчинська проти Російської Федерації" (рішення від 15 січня 2009 року, заява 42454/02, пункт 35) ЄСПЛ висловив таку позицію (у неофіційному перекладі): "Сторонами цивільного провадження виступають позивач і відповідач, яким надаються рівні права, в тому числі право на юридичну допомогу. Підтримка, що надається прокуратурою одній зі сторін, може бути виправдана за певних обставин, наприклад, у разі захисту інтересів незахищених категорій громадян (дітей, осіб з обмеженими можливостями та інших категорій), які, ймовірно, не в змозі самостійно захищати свої інтереси, або в тих випадках, коли відповідне правопорушення зачіпає інтереси значного числа громадян, або у випадках, коли потрібно захистити інтереси держави".

При цьому ЄСПЛ уникає абстрактного підходу до розгляду питання про участь прокурора у цивільному провадженні. Розглядаючи кожен випадок окремо, суд вирішує наскільки участь прокурора у розгляді справи відповідала принципу рівноправності сторін.

У Рекомендаціях Парламентської асамблеї ради Європи від 27 травня 2003 року 1604 (2003) "Про роль прокуратури в демократичному суспільстві, заснованому на верховенстві закону" щодо функцій органів прокуратури, які не стосуються сфери кримінального права, передбачено важливість забезпечення обмеження повноважень і функцій прокурорів сферою переслідування осіб, винних у скоєнні кримінальних правопорушень, і вирішення загальних завдань щодо захисту інтересів держави через систему здійснення кримінального правосуддя, водночас для виконання будь-яких інших функцій має бути засновано окремі, належним чином розміщені та ефективні органи.

Зважаючи на викладене, з урахуванням ролі прокуратури у демократичному суспільстві та необхідності дотримання справедливого балансу у питанні рівноправності сторін судового провадження, зміст пункту 3 частини першої статті 131-1 Конституції України щодо підстав представництва прокурора інтересів держави в судах, не може тлумачитися розширено.

Отже, прокурор може представляти інтереси держави в суді у виключних випадках, які прямо передбачені законом. Розширене тлумачення випадків (підстав) для представництва прокурором інтересів держави в суді не відповідає принципу змагальності, який є однією із засад правосуддя (пункт 3 частини другої статті 129 Конституції України).

За ч. 3 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті, за якою прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.

Згідно рішення Конституційного Суду України 3-рн/99 від 08 квітня 1999 року під поняттям "орган уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах" потрібно розуміти орган державної влади чи орган місцевого самоврядування, якому законом надано повноваження органу виконавчої влади.

Інтереси держави можуть збігатися повністю, частково або не збігатися зовсім з інтересами державних органів, державних підприємств та організацій чи з інтересами господарських товариств з часткою державної власності у статутному фонді. Проте, держава може вбачати свої інтереси не тільки в їх діяльності, але й в діяльності приватних підприємств, товариств.

Із урахуванням того, що "інтереси держави" є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник, у кожному конкретному випадку, самостійно визначає, з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, у чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах.

Відповідно до статті 1 Першого Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Проте попередні положення жодним чином не обмежують право держави вводити в дію такі закони, які вона вважає за необхідне, щоб здійснювати контроль за користуванням майном відповідно до загальних інтересів або для забезпечення сплати податків чи інших зборів або штрафів.

У Рішенні "Трегубенко проти України" від 02 листопада 2004 року, Європейський Суд з прав людини наголошує, що правильне застосування законодавства незаперечно становить "суспільний інтерес". Позбавлення майна може бути виправданим лише у випадку, якщо буде показаний interalia, "інтерес суспільства" та "умови, передбачені законом". Більше того, будь-яке втручання у право власності обов`язково повинно відповідати принципу пропорційності. Як неодноразово зазначав суд, "справедливий баланс" має бути дотриманий між вимогами загального інтересу суспільства та вимогами захисту основних прав людини.

Також Європейський Суд з прав людини у своїй практиці зауважує, що при визначенні суспільних інтересів, завдяки безпосередньому знанню суспільства та його потреб, національні органи мають певну свободу розсуду, оскільки вони першими виявляють проблеми, які можуть виправдовувати позбавлення власності в інтересах суспільства та знаходять засоби для їх вирішення (наприклад, рішення у справах "Хендісайд проти Сполученого Королівства" від 07 грудня 1976 року, "Джеймс та інші проти Сполученого Королівства" від 21 січня 1986 року).

У Рішенні Конституційного Суду України 4-р(ІІ)/2019 у справі 3-234-2018 зокрема зазначено, що Конституцією України встановлено вичерпний перелік повноважень прокуратури, в т.ч. представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що встановлені законом, визначено характер її діяльності і в такий спосіб передбачено її існування і стабільність функціонування. Наведене гарантує неможливість зміни основного цільового призначення вказаного органу, дублювання його повноважень/функцій іншими державними органами, адже протилежне може призвести до зміни конституційно визначеного механізму здійснення державної влади її окремими органами або вплинути на обсяг їхніх конституційних повноважень.

Таким чином, виключно на прокурора покладено функцію представництва інтересів держави як одного з дієвих механізмів захисту від порушення її інтересів.

Для представництва у суді інтересів держави, прокурор, за законом, має визначити та описати не просто передумови спору, який потребує судового вирішення, а й відокремити ті ознаки, за якими його можна вважати винятком, повинен зазначити, що відбулося порушення або є загроза порушення економічних, політичних та інших державних інтересів внаслідок протиправних дій (бездіяльності) фізичних або юридичних осіб, що впиняються у відносинах між ними або з державою.

Процесуальні та матеріальні норми, які регламентують порядок здійснення прокурором представництва у суді, чітко й однозначно визначають наслідки, які настають і можуть бути застосовані у разі, якщо звернення прокурора відбулося із порушенням установленого законом порядку.

Аналогічна позиція висловлена у постанові Верховного Суду від 05 лютого 2019 року у справі №910/7813/18.

Звернення прокурора з даним позовом обґрунтовано останнім спрямованістю на припинення порушень лісового законодавства. Також зі змісту позову вбачається, що прокурор обґрунтував своє право на звернення до суду з цим позовом тим, що Держекоінспекцією не вживаються та не будуть вживатися заходи для стягнення з відповідача збитків в сумі 110616,00 грн. Вказане також стверджується з матеріалів справи та свідчить про правомірність звернення до суду з даним позовом прокурором.

Стаття 11 ЦК України встановлює, що підставою виникнення цивільних прав і обов`язків є завдання майнової шкоди.

Частинами першою та другою статті 1166 ЦК України, яка регулює загальні підстави відповідальності за завдану шкоду, передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Отже, стаття 1166 ЦК України встановлює загальні підстави для відшкодування шкоди в рамках позадоговірних (деліктних) зобов`язань. У деліктних зобов`язаннях діє принцип відповідальності за вину. Тобто, деліктна відповідальність за загальним правилом настає за наявності вини заподіювана шкоди.

Загальними підставами для покладення відповідальності на особу, яка заподіяла шкоду, за змістом статті 1166 ЦК України є: протиправна поведінка особи, що заподіяла шкоду, шкідливий результат такої поведінки, тобто настання, наявність самої шкоди, причинний зв`язок між протиправною поведінкою і настанням шкоди та вина особи у заподіянні шкоди.

Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду.

Згідно зі статтею 66 Конституції України кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки.

Вирішуючи спір про відшкодування шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу, господарський суд виходить з презумпції вини правопорушника.

Статтею 20 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" визначено, що до компетенції центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони навколишнього природного середовища, належить забезпечення формування державної політики у сфері охорони навколишнього природного середовища і використання природних ресурсів.

За змістом ст. 1 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища; заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.

Згідно з ч. 6 ст. 7 вказаного Закону за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід. Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства. В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом. Якщо суб`єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями. Зауваження суб`єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід`ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю). У разі відмови суб`єкта господарювання підписати акт посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить до такого акта відповідний запис.

Відповідно до п. 1 розділу 1 Положення про територіальні та міжрегіональні територіальні органи Держекоінспекції, затвердженого наказом Міністерства енергетики та захисту довкілля України від 07.04.2020 року №230 (далі - Положення), державна екологічна інспекція відповідної області (далі - Інспекція) є територіальним органом Держекоінспекції та їй підпорядковується. Державна екологічна інспекція відповідного округу (далі - Інспекція) є міжрегіональним територіальним органом Держекоінспекції та їй підпорядковується. Повноваження Інспекції поширюються на територію Автономної Республіки Крим, відповідних областей, міст Києва та Севастополя, внутрішні морські води, територіальне море, виключну (морську) економічну зону України, континентальний шельф України та лимани.

Згідно з п. 2 розділу 2 Положення Інспекція здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням територіальними органами центральних органів виконавчої влади, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності і господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами вимог законодавства, зокрема, про охорону, захист, використання та відтворення лісів.

За змістом пунктів 3, 10 розділу 2 Положення Інспекція проводить перевірки (у тому числі документальні) із застосуванням інструментально-лабораторного контролю, складає відповідно до законодавства акти за результатами здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням вимог законодавства з питань, що належать до її компетенції, надає обов`язкові до виконання приписи щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства та здійснює контроль за їх виконанням, здійснює лабораторні вимірювання (випробування); пред`являє претензії про відшкодування шкоди, збитків і втрат, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства з питань, що належать до її компетенції, та розраховує їх розмір, звертається до суду з відповідними позовами.

Матеріалами справи стверджується, що Хмельницькою окружною прокуратурою здійснюється процесуальне керівництво у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань під №0000589 від 14.12.2019 за фактом незаконної порубки лісових насаджень невстановленими особами між селами Немирівка та Красносілка Сахновецької сільської ради в кварталі 35 виділ 1 Державного підприємства «Проскурівське лісове господарство» (надалі ДП «Проскурівський лісгосп»), правонаступником прав і обов`язків якого на даний час являється Державне підприємство «Старокостянтинівське лісове господарство» (надалі ДП «Старокостянтинівський лісгосп», у кількості 21 дерева породи «Акація», за ч. 1 ст. 246 КК України.

В ході досудового розслідування осіб, які вчинили незаконну порубку дерев, не встановлено.

Як вбачається з повідомлення про скоєння злочину від 03.12.2019 та наданих до нього матеріалів, внаслідок незаконної рубки 21 дерева породи «Акація» заподіяна шкода державі становить 101 650, 62 грн.

В той же час, в ході досудового розслідування проведено інженерно-екологічну експертизу, відповідно висновку якої №3191/20-48 від 21.04.2020, загальний розмір шкоди навколишньому природному середовищу, заподіяної незаконною рубкою дерев до ступеня припинення росту, який визначений на підставі Такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 23.07.2008 № 665, становить 110616 грн. (сто десять тисяч шістсот шістнадцять гривень) 31 коп.

Окрім цього встановлено, що розпорядженням Хмельницької обласної державної адміністрації №533/2008-р від 24.12.2008 державному підприємству «Хмельницьке обласне спеціалізоване лісогосподарське агропромислове підприємство «Хмельницькоблагроліс» передано у постійне користування земельні ділянки лісогосподарського призначення на території Старокостянтинівського району плошею 2373 га, у тому числі полезахисні смуги 288 га.

В подальшому, розпорядженням Хмельницької обласної державної адміністрації 16/2020-р від 08.01.2020 вищевказані земельні ділянки, в тому числі на території Сахновецької сільської ради Старокостянтинівського району площею 2,1264 з кадастровим номером :05:051:0201, передано у постійне користування із цільовим призначенням для ведення лісового господарства і пов`язаних із ним послуг правонаступнику - державному підприємству «Проскурівське лісове господарство».

18.02.2020 відомості про державну реєстрацію вищезазначеного права за №35584959 внесено до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Відповідно до наказу Державного агентства лісових ресурсів України №588 від 27.09.2021 діяльність ДП «Проскурівське лісове господарство» вирішено припинити шляхом реорганізації, а саме: приєднання до ДП «Старокостянтинівське лісове господарство».

Пунктом 7 вказаного вище Наказу ДП «Старокостянтинівське лісове господарство» визначено правонаступником прав та обов`язків ДП «Проскурівське лісове господарство».

У зв`язку з реорганізацією ДП «Проскурівське лісове господарство», розпорядженням Хмельницької обласної державної адміністрації 253/2022-р від 07.07.2022 земельна ділянка, в тому числі на території Сахновецької сільської ради Старокостянтинівського району площею 2,1264 з кадастровим номером :05:051:0201 передана у постійне користування із цільовим призначенням для ведення лісового господарства і пов`язаних із ним послуг правонаступнику - державному підприємству Старокостянтинівське лісове господарство».

04.08.2020 відомості про державну реєстрацію вищезазначеного права за №47532228 внесено до

Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Як вбачається з листа ДП «Старокостянтинівське лісове господарство» №974 від 26.10.2022, змін у квартально-видільній сітці після реорганізації не відбулося, тобто місце вчинення самовільної порубки дерев - квартал 35 виділ 1 Старокостянтинівського лісництва ДП «Старокостянтинівське лісове господарство».

Ухвалою суду від 27.03.2023 задоволено клопотання (вх. № 05-08/740/23 від 12.03.2023) та (вх. № 05-08/1069/23 від 27.03.2023р.) про заміну відповідача у справі правонаступником, замінивши ДП "Старокостянтинівське лісове господарство" м. Старокостянтинів на його правонаступника у спірних правовідносинах: Державне спеціалізоване господарське підприємство "Ліси України" м. Київ в особі філії "Старокостянтинівське лісове господарство" (Хмельницька обл., м. Старокостянтинів, вул. Кріпосний вал, буд. 25, код 45052279.

Відомості досудового розслідування можна розголошувати лише з письмового дозволу слідчого або прокурора і в тому обсязі, в якому вони визнають можливим.

Слідчий, прокурор попереджає осіб, яким стали відомі відомості досудового розслідування, у зв`язку з участю в ньому, про їх обов`язок не розголошувати такі відомості без його дозволу. Незаконне розголошення відомостей досудового розслідування тягне за собою кримінальну відповідальність, встановлену законом.

Така ж правова позиція зазначена в постанові Верховного Суду у справі № 914/1979/18 від 06.07.2022 року "131. Отже, ст. 222 КПК встановлює недопустимість розголошення відомостей досудового розслідування без отримання дозволу".

Аналогічну позицію Верховний Суд виклав у постановах, зокрема, від 11.11.2021 у справі №910/8482/18 (910/4866/21), від 20.10.2021 у справі №910/10222/19, від 30.09.2021 у справі №927/741/19.

В матеріалах справи, відсутній дозвіл слідчого або прокурора на розголошення відомостей досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000589.

Щодо протоколу огляду місця події, в розумінні ст. 223 КПК України протоколи огляду місцевості є лише наслідком слідчих розшукових) дій, спрямованих на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні.

За приписами ч. 1 ст. 237 КПК України з метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення слідчий, прокурор проводять огляд місцевості, приміщення, речей, документів та комп`ютерних даних.

За змістом даної норми закону огляд місцевості є процесуальна дія, яка проводиться в судовому розслідуванні, що виявляє та письмово фіксує відомості щодо обставин вчинення кримінального правопорушення, а не встановлює факт правопорушення.

Проте, огляд місцевості та оформлення за результатами огляду місцевості протоколу не може вважатися фактом вчинення кримінального правопорушення, ствердження наявності незаконно зрубаних дерев.

У відповідності до акту огляду місця вчинення правопорушення лісового законодавства від 02.12.2019 встановлено розмір шкоди в сумі 10165062 грн.

У відповідності до висновку експерта за результатами проведення інженерно-екологічної експертизи від 21.04.2020 року, відповідно до якої розмір збитків внаслідок проведення незаконної, як встановлено слідством, порубки 21 дерева породи акація склала 110 616,31 грн.

При цьому, як вказано у вказаному висновку експерта, розмір шкоди визначався також на підставі Постанови КМУ № 665 від 23.07.2008 року «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу», що була застосована і при розрахунку шкоди в Акті огляду місця вчинення правопорушення лісового законодавства.

Дані акту та висновку експерта щодо розміру шкоди різняться, що передбачає відсутність належних та допустимих доказів, що б підтверджували наявність шкоди та її розміру.

З огляду на те, що Позивачем у справі є Державна екологічна інспекція у Хмельницькій області, саме до її повноважень як центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів належали повноваження щодо визначення розміру збитків, що прямо передбачено Положення про Державну екологічну інспекцію України, затвердженої постановлю Кабінету Міністрів України №275 від 19.04.2017 р. (з відповідними змінами), відповідно до підп.8 п.4 якого Держекоінспекція відповідно до покладених на неї завдань пред`являє претензії про відшкодування шкоди, збитків і втрат, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства з питань, що належать до її компетенції, та розраховує їх розмір, звертається до суду з відповідними позовами.

Відповідно до п. 2 Положення про Державну екологічну інспекцію України, Держекоінспекція у своїй діяльності керується Конституцією і законами України, указами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, іншими актами законодавства.

Відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Позивачем у справі - Державною екологічною інспекцією у Хмельницькій області всупереч чинному законодавству України, а також Положенню про Державну екологічну інспекцію України - не було здійснено розрахунок розміру збитків.

Крім того, уповноваженими органами не було вжито жодного із заходів здійснення державного контролю в сфері охорони навколишнього природного середовища, що передбачені чинним законодавством

Відповідно ч. 3 ст. 35 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» порядок здійснення державного контролю за охороною навколишнього природного середовища та використанням природних ресурсів визначається цим Законом та іншими законами України.

Відповідно до п.1. та п. 2 ч. 1 ст.1 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища;

заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом».

Відповідно до п.6 ч.1 ст.3 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" здійснення державного нагляду (контролю) лише за наявності підстав та в порядку, визначених законом.

Згідно ч. 13 та ч. 15 ст. 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» діяльність органів державного нагляду (контролю), пов`язана зі збором формації метою якого є отримання відомостей про масові явища та процеси, що збуваються у сфері господарської діяльності, не вважається заходами державного нагляду (контролю).

Державний контроль, в т.ч. в сфері навколишнього природного середовища має проводить у формах, встановлених законодавством, а саме: планових та позапланових заходах, визначених законодавством, а також контролюючими органами, які також чітко передбачені законом.

Як доказ завдання шкоди, уповноваженими особами надано матеріали кримінального провадження № 0000589 від 14.12.2019 року, відкриття якого було ініційоване заявою Відповідача у справі, однак з огляду на норми законодавства, контролюючими органами, до повноважень яких входить здійснення державного контролю в сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів в порушення вимог Закону України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» не було здійснено жодного із заходів державного нагляду (контролю), а тому порушено процедуру державного контролю, а тому матеріали справи не містять належних та допустимих доказів, що б підтверджували наявність порушення в сфері навколишнього середовища та завдання з боку Відповідача шкоди.

Для встановлення судом, чи мало місце правопорушення, основним доказом є акт перевірки, в якому зафіксований факт правопорушення. Такий акт, відповідно до статті 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», є документом, який фіксує факт проведення планових, позапланових перевірок суб`єктів господарювання і є носієм доказової інформації про виявлені порушення вимог законодавства, зокрема у сфері охорони навколишнього природного середовища.

Дана правова позиція викладена у висновках Верховного Суду в постанові від 26.05.2022 у справі №922/2317/21), від 26.07.2022 у справі № 924/883/21.

Державна екологічна інспекці України, в тому числі її територіальний орган (Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області), як єдиний державний центральний орган, який відповідно до покладених на нього повноважень реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використанню відтворення і охорони природних ресурсів, не здійснював заходи державного нагляду (контролю) в частині перевірки відповідача на предмет наявності там незаконних рубок, не оформляв у встановленому порядку результати перевірки, як це передбачено п.4 вищевказаного Положення (прим. Положення про Державну екологічну інспекцію України, затвердженої постановлю Кабінету Міністрів України №275 від 19.04.2017р.), окремо не залучався для проведення перевірки за дорученням слідчих органів у кримінальному провадженні №0000589 від 14.12.2019».

Отже, з огляду на наведене вище, позовна заява є необгрунтованою, а тому в задоволенні позовної заяви заступника керівника Хмельницької окружної прокуратури в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області до Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» в особі філії Старокостянтинівське лісове господарство», третя особа - Старокостянтинівська міська а, про стягнення 110 616 грн. 31 коп. шкоди, заподіяної порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища має бути відмовлено в повному обсязі.

Дослідження вище перелічених елементів складу цивільного правопорушення у своїй сукупності дає підстави стверджувати про відсутність доведеності прокурором та позивачем підстав для відшкодування відповідачем збитків, які завданні державі, внаслідок порушення лісового законодавства.

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що грунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів (ч. 1 ст. 86 ПІК України).

Згідно із ч. 1 ст. 14 ГПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Як передбачено ст. 73 ГПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом (ч. З ст. 13, ст. 74 ГПК України).

Оцінюючи подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що грунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин в їх сукупності, суд дійшов висновку, що у заявлених позивачем вимогах необхідно відмовити.

Також судом при вирішенні спору взято до уваги, що у справі "Трофимчук проти України" Свропейським судом з прав людини зазначено, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довід сторін; Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони грунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обгрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення (справа "Руїс Торіха проти Іспанії").

З викладених обставин у суду відсутній обов`язок надавати оцінку всім наведеним учасниками по справі доводам, оскільки їх оцінка не спростовує висновку суду про наявність підстав для задоволення позову.

Відповідно ст. 129 ГПК України витрати зі сплати судового збору покладаються на позивача.

Керуючись ст.ст. 2, 12, 20, 24, 46, 73, 74, 129, 231, 232, 237, 238, 240, 241, 327 Господарського процесуального кодексу України, суд -

ВИРІШИВ:

У позові заступника керівника Хмельницької окружної прокуратури Хмельницької області м. Старокостянтинів в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції у спірних правовідносинах - Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області, м. Хмельницький, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійні вимоги на предмет спору, на стороні позивача - Старокостянтинівської міської ради Хмельницького району Хмельницької області до Державного спеціалізованого господарського підприємства "Ліси України" м.Київ в особі філії "Старокостянтинівське лісове господарство" Хмельницька область, м. Старокостянтинів про стягнення 110 616, 31 грн. збитків, завданих порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища - відмовити.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів до Північно-західного апеляційного господарського суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складено 29.09.2023 р.

Суддя І.В. Грамчук

Віддруковано 5 прим.

1 - до матеріалів справи

2 - Керівнику Хмельницької окружної прокуратури -31100, вул.Острозького,41, м.Старокостянтинів

3 - позивачу - 29001, вул. Івана Франка, 2/2, м.Хмельницький

4 - відповідачу 31000, вул. Кріпосний вал, 25, м. Старокостянтинів, Хмельницька область,

5 - третій особі Старокостянтинівській міській раді Хмельницького району Хмельницької області ()