ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_____________________________________________________________________________
РІШЕННЯ

"02" жовтня 2023 р. м. Одеса Справа № 916/3292/23

Господарський суд Одеської області м. Одеса у складі:

судді Малярчук І.А.,

розглянувши справу №916/3292/23 за позовом Державного підприємства «Морський торговельний порт» «Південний» (65481, Одеська обл., м. Южне, вул. Берегова, 13) до Товариства з обмеженою відповідальністю «ГІК.ПАРТС» (65020, м. Одеса, вул. Десятого Квітня, буд.20) про стягнення збитків у сумі втраченого податкового боргу у розмірі 17412,58 грн,

ВСТАНОВИВ:

Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача, заяв, клопотань, процесуальні дії суду:

Позивач позовні вимоги підтримує, в їх обґрунтування зазначає, що 21.09.2021 між ним та відповідачем був укладений договір поставки №Т/СН-173/21, на виконання якого ТОВ «ГІК.ПАРТС» було поставлено ДП «Морський торговельний порт» «Південний» товар на загальну суму 18417,60 (разом з ПДВ 3069грн) за видатковою накладною №38 від 16.03.2022 та ТТН №Р38 від 16.03.2022, який позивачем був оплачений відповідно до платіжного доручення №2187 від 10.05.2022. Також 31.03.2022 відповідачем поставлено позивачу товар на загальну суму 86057,88грн (разом з ПДВ 14342,98грн), що підтверджується видатковою накладною №51 від 31.03.2022 та ТТН №Р51 від 31.03.2022, який ДП «Морський торговельний порт» «Південний» оплачено згідно платіжного доручення №2183 від 22.04.2022. Так, 16.03.2022 ТОВ «ГІК.ПАРТС» було складено податкову накладну №6 на загальну суму 18417,60 (разом з ПДВ 3069грн) та 22.03.2022 податкову накладну №16 на загальну суму 86057,88грн (разом з ПДВ 14342,98грн), проте зазначені податкові накладні згідно даних з Електронного кабінету платника податків мають статус «відмовлено за рішенням Комісії, скаргу не задоволено», а отже податкові накладні №6 від 16.03.2022 та №16 від 22.03.2022 не були зареєстровані відповідно до вимог чинного законодавства. З цього приводу, ДП «Морський торговельний порт» «Південний» були направлені листи на адресу відповідача від 21.09.2022 вх.№3364/01/104/22 та від 07.10.2022 вх.№3605/09/104/22, в яких позивач просив повідомити про вжиття відповідачем заходів, щодо розблокування податкових накладених, проте, жодної відповіді позивач на свої звернення не отримав.

14.08.2023 за вх.№27634/23 від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому останній вказує, що ним вживались та вживаються заходи щодо оскарження рішень комісії. Так, 01.08.2022 відповідачем було направлено звернення до ГУ ДПС у м. Києві щодо прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної №6 від 16.03.2022 з присвоєним номером документа № та №16 від 31.03.2022 з присвоєним номером документа №. 11.08.2022 року відповідачем подано скаргу до ДПС України на Рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №7168064/42619816 від 05.08.2022. Також, відповідачем подано позовну заяву до Київського окружного адміністративного суду про визнання протиправним та скасування рішень комісії, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН або відмову в такій реєстрації, та зобов?язання Державної податкової служби України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкові накладні, за якою судом було відкрито провадження у справі №320/19743/23, яка досі перебуває на розгляді. З огляду на викладене, відповідач просить суд відмовити у задоволенні позову.

14.08.2023 за вх.№27639/23 відповідачем подано клопотання про залучення третьої особи, в якому ТОВ «ГІК.ПАРТС» просить залучити до справи на стороні позивача або відповідача ГУ ДПС у м. Києві, оскільки в провадженні Київського окружного адміністративного суду перебуває справа №320/19743/23, яка стосується предмету спору у даній справі №916/3292/23, оскільки в ній оскаржується рішення щодо податкових накладних №6 від 16.03.2022 та №16 від 22.03.2022 де відповідачем є ГУ ДПС у м. Києві, а отже, ТОВ «ГІК.ПАРТС» вважає, що рішення по справі №916/3292/23 може вплинути на права та обов`язки ГУ ДПС у м. Києві.

Відповідно до ч.ч.1, 3, 4 ст.50 ГПК України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї із сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи. У заявах про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі. Про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі.

Дослідивши матеріали клопотання ТОВ «ГІК.ПАРТС» від 14.08.2023 за вх.№27639/23 про залучення третьої особи до справи на стороні позивача або відповідача ГУ ДПС у м. Києві, суд вбачає підстави для відмови в його задоволенні, оскільки, відповідачем не доведено обставин та не подано до суду належних доказів, які підтверджували би можливість вплину рішення суду у справі №916/3292/23 на права та обов`язки ГУ ДПС у м. Києві, як контролюючого податкового органу неправомірність дій якого по не реєстрації в ЄРПН податкових накладних у визначеному законодавством порядку не встановлено.

18.08.2023 до суду від ДП «Морський торговельний порт» «Південний» надійшла відповідь на відзив за вх.№28248/23, в якій останній зазначає, що ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 14.06.2023 залишено без руху справу №320/19743/23, а ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 21.07.2023 продовжено строк для усунення недоліків позовної заяви, у зв`язку з чим вважає, що твердження відповідача щодо перебування на розгляді Київського окружного адміністративного суду справи №320/19743/23 є хибними. До того ж, відповідач звернувся до суду лише 07.06.2023, в той час як оскаржується рішення про реєстрацію податкових накладних від 16.03.2022 та 22.03.2022, а отже, дії відповідача стосовно оскарження рішення податкового органу було вчинено після спливу 365-денного строку для можливості реалізації позивачем у цій справі свого права на віднесення сум ПДВ до податкового кредиту. З приводу чого, ДП «Морський торговельний порт» «Південний» вважає, що ним втрачено безумовне та гарантоване державою право на віднесення суми ПДВ на загальну суму 17 412,58грн до податкового кредиту, оскільки минув 365-денний строк визначений чинним законодавством для реалізації такого права, внаслідок чого відсутня реєстрація відповідачем податкових накладних №6 від 16.03.2023 та №16 від 22.03.2023.

Ухвалою суду від 01.08.2023 відкрито провадження у справі №916/3292/23, постановлено розглядати справу в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Зміст спірних правовідносин, фактичні обставини справи та докази, на підставі яких судом встановлені обставини справи:

21.09.2021 між ДП «Морський торговельний порт» «Південний» (покупець) та ТОВ «ГІК.ПАРТС» (постачальник) було укладено договір поставки №Т/СН-173/21, згідно умов якого постачальник зобов`язується поставити на склад покупця, а покупець - прийняти та оплатити товар, в кількості та за цінами, які вказані в додатку №1 до цього договору, що є невід`ємною частиною цього договору. Сума договору становить 689998,80 грн (шістсот вісімдесят дев`ять тисяч дев`ятсот дев`яносто вісім грн 80 коп.), у т.ч. ПДВ 20% - 114999,80 грн (п.1.1., 2.1. договору).

Оплата товару здійснюється з поточного рахунку покупця протягом 60 (шістдесяти) банківських днів з дати поставки конкретної партії товару на склад покупця на підставі оригіналу рахунку та податкової накладної з визначеними кодами щодо товарів, робіт, послуг відповідно до ДК, та зареєстрованої у Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - ЄРПН) згідно вимог чинного законодавства, та за наявності повного пакету належним чином оформлених первинних документів, що підтверджують факт здійснення господарської операції, шляхом перерахування коштів на поточний рахунок постачальника. В разі відмови у реєстрації податкової накладної у ЄРПН оплата рахунків відкладається до вирішення цього питання. Датою оплати товару вважається дата списання грошових коштів з поточного рахунку покупця. У випадку відсутності реєстрації податкової накладної в ЄРПН, оплата покупцем здійснюватися не буде до надання податкової накладної, що відповідає вимогам діючого законодавства. В документах, які підтверджують факт постачання товару та податкових накладних, в обов`язковому порядку, повинен вказуватись код згідно з УКТ ЗЕД по кожному найменуванню товару. В коді товару згідно з УКТ ЗЕД повинно міститись не менш ніж 4 перших цифри відповідного коду. В разі постачання підакцизних товарів та товарів, що були ввезені на митну територію України, необхідно вказувати код товару згідно з УКТ ЗЕД повністю. Термін з моменту надання податкової накладної, що не відповідає вимогам діючого законодавства до усунення недоліків не зараховується в термін для оплати, який складає 60 банківських днів. (п.п.3.1., 3.2. договору №Т/СН-173/21 від 21.09.2021).

Згідно пункту 7.16 договору №Т/СН-173/21 від 21.09.2021, у разі ненадання постачальником зареєстрованої накладної/розрахунку коригування податкової накладної або реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування податкової накладної в ЄРПН з порушенням та у строки, що перевищують строки, визначені ПК України, та у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування податкової накладної комісією контролюючого органу або у разі прийняття рішення комісією контролюючого органу про відмову реєстрації податкової накладної розрахунку коригування податкової накладної , у зв`язку з чим покупець втрачає право на нарахування податкового кредиту за сумою податку, постачальник, за першою вимогою покупця, протягом 7 (семи) календарних днів з дня отримання такої вимоги сплачує покупцю штраф у розмірі податкового кредиту, право на який втрачено.

Пунктом 11.1 договору №Т/СН-173/21 від 21.09.2021 передбачено, що цей договір набирає чинності з моменту його підписання сторонами та скріплення печатками сторін і діє по 31.12.2021 (включно), але в будь-якому випадку до повного виконання сторонами своїх зобов`язань.

Додатком №1 до договору №Т/СН-173/21 від 21.09.2021 є специфікації з визначенням поставленого товару.

Додатковою угодою №1 до договору №Т/СН-173/21 від 21.09.2021 змінено строк дії договору достатній для проведення процедури закупівлі на початку наступного року, але не пізніше ніж по 01.04.2022, в обсязі 137242,92 грн, змінено суму договору на 827241,72 грн, внесено зміни до п. 11.1. договору (договір набирає чинності з моменту його підписання сторонами та скріплення печатками сторін і діє по 01.04.2022 (включно), але в будь-якому випадку до повного виконання сторонами своїх зобов`язань).

На виконання умов договору №Т/СН-173/21 від 21.09.2021 до суду сторонами подано видаткову накладну №38 від 16.03.2022 на загальну суму з ПДВ 18417,60грн, рахунок на оплату №39 від 16.03.2022, платіжне доручення №2187 від 10.05.2022 про сплату грошового зобов`язання ДП «Морський торговельний порт» «Південний» у розмірі 18417,60грн згідно рахунку №39 від 16.03.2022.

На виконання умов договору №Т/СН-173/21 від 21.09.2021 до суду подано видаткову накладну №51 від 31.03.2022 на загальну суму з ПДВ 86057,88грн, рахунок на оплату №49 від 31.03.2022, товаро-транспортну накладну №Р51 від 31.03.2022, платіжну інструкцію №2183 від 22.04.2022 про сплату грошового зобов`язання ДП «Морський торговельний порт» «Південний» у розмірі 86057,88грн згідно рахунку №39 від 16.03.2022.

Позивачем також подано до суду листи від 21.09.2022 за вх.№3364/01/104/22 та від 07.10.2022 за вх.№3605/09/104/22, разом з доказами відправки відповідачу, згідно яких позивач просить повідомити про вжиття заходів, щодо розблокування податкових накладених.

Розглянувши матеріали справи, оцінивши пояснення сторін, їх мотивовану оцінку кожного аргументу щодо наявності підстав для задоволення позову, проаналізувавши нижченаведені норми чинного законодавства, суд дійшов наступних висновків.

Положеннями ч.ч.1, 2 ст.15 ЦК України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу (ч.1 ст.16 ЦК України).

Згідно ч.2 ст.16 ЦК України способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: визнання права; визнання правочину недійсним; припинення дії, яка порушує право; відновлення становища, яке існувало до порушення; примусове виконання обов`язку в натурі; зміна правовідношення; припинення правовідношення; відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди; визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом.

За приписами ч.1 ст.11 Цивільного кодексу України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки.

Згідно ч.2 ст.11 ЦК України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є: договори та інші правочини; створення літературних, художніх творів, винаходів та інших результатів інтелектуальної, творчої діяльності; завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі; інші юридичні факти.

До складу збитків, що підлягають відшкодуванню особою, яка допустила господарське правопорушення, включаються: вартість втраченого, пошкодженого або знищеного майна, визначена відповідно до вимог законодавства; додаткові витрати (штрафні санкції, сплачені іншим суб`єктам, вартість додаткових робіт, додатково витрачених матеріалів тощо), понесені стороною, яка зазнала збитків внаслідок порушення зобов`язання другою стороною; неодержаний прибуток (втрачена вигода), на який сторона, яка зазнала збитків, мала право розраховувати у разі належного виконання зобов`язання другою стороною; матеріальна компенсація моральної шкоди у випадках, передбачених законом. При визначенні розміру збитків, якщо інше не передбачено законом або договором, враховуються ціни, що існували за місцем виконання зобов`язання на день задоволення боржником у добровільному порядку вимоги сторони, яка зазнала збитків, а у разі якщо вимогу не задоволено у добровільному порядку, - на день подання до суду відповідного позову про стягнення збитків. Виходячи з конкретних обставин, суд може задовольнити вимогу про відшкодування збитків, беручи до уваги ціни на день винесення рішення суду (ч.ч.1, 3, 4 ст.225 ГК України).

Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода) (частина 2 статті 22 Кодексу).

Породжуючи настання цивільних прав та обов`язків згідно ч.2 ст.11 Цивільного кодексу України, відповідальність у вигляді відшкодування шкоди вимагає для її застосування наявності складу правопорушення, а саме: протиправної поведінки (дії чи бездіяльності особи), шкідливого результату такої поведінки, причинного зв`язку між протиправною поведінкою та заподіяною шкодою, вини особи, яка заподіяла шкоду. Протиправною є поведінка, що не відповідає вимогам закону або договору, тягне за собою порушення майнових прав та інтересів іншої особи і спричинила заподіяння шкоди. Причинний зв`язок між протиправною поведінкою порушника та шкодою полягає, передусім, у прямому (безпосередньому) зв`язку між протиправною поведінкою та настанням негативного результату. Вказані обставини підлягають доведенню позивачем належними та допустимими у справі доказами. Стягнення шкоди як виду цивільно-правової відповідальності можливе у випадку наявності такої шкоди та обґрунтованості її розміру.

З аналізу вищевказаних норм законодавства, вбачається, що об`єктивною стороною правопорушення є наявність шкоди в майновій сфері кредитора, протиправна поведінка, яка втілилась в невиконанні або неналежному виконанні боржником зобов`язання, причинний зв`язок між протиправною поведінкою боржника та шкодою. Відсутність хоч би одного з вищевказаних елементів, які утворюють склад цивільного правопорушення, звільняє боржника від відповідальності за невиконання або неналежне виконання ним зобов`язань, оскільки в даному випадку його поведінка не може бути кваліфікована як правопорушення.

Відповідно до ст.712 ЦК України за договором поставки продавець (постачальник), який здійснює підприємницьку діяльність, зобов`язується передати у встановлений строк (строки) товар у власність покупця для використання його у підприємницькій діяльності або в інших цілях, не пов`язаних з особистим, сімейним, домашнім або іншим подібним використанням, а покупець зобов`язується прийняти товар і сплатити за нього певну грошову суму. До договору поставки застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено договором, законом або не випливає з характеру відносин сторін.

Статтею 655 Цивільного Кодексу України передбачено, що за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму.

Положеннями ч.ч.1, 2 ст.530 ЦК України передбачено, що якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Якщо строк (термін) виконання боржником обов`язку не встановлений або визначений моментом пред`явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання у будь-який час. Боржник повинен виконати такий обов`язок у семиденний строк від дня пред`явлення вимоги, якщо обов`язок негайного виконання не випливає із договору або актів цивільного законодавства.

Згідно ст.ст.525, 526 Цивільного кодексу України зобов`язання мають виконуватися належним чином відповідно до умов договору та Цивільного кодексу України, інших актів цивільного законодавства, а при відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається.

Відповідно до п. 180.1 ст. 180 Податкового кодексу України для цілей оподаткування платником податку є: 1) будь-яка особа, що провадить або планує провадити господарську діяльність і реєструється за своїм добровільним рішенням як платник податку у порядку, визначеному статтею 183 цього розділу; 2) будь-яка особа, що зареєстрована або підлягає реєстрації як платник податку.

Згідно п.187.1. Податкового кодексу України датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше: а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг за готівку - дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої - дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку; б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів - дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг - дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку. За операціями з виконання підрядних будівельних робіт суб`єкти підприємницької діяльності (підрядники та субпідрядники) можуть застосовувати касовий метод податкового обліку відповідно до підпункту 14.1.266 пункту 14.1 статті 14 цього Кодексу.

Пунктом 198.1 ст. 198 ПК України встановлено, що до податкового кредиту відносяться суми податку, сплачені/нараховані у разі здійснення операцій з придбання або виготовлення товарів та послуг.

Не відносяться до податкового кредиту суми податку, сплаченого (нарахованого) у зв`язку з придбанням товарів/послуг, не підтверджені зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних податковими накладними/розрахунками коригування до таких податкових накладних чи не підтверджені митними деклараціями (тимчасовими, додатковими та іншими видами митних декларацій, за якими сплачуються суми податку до бюджету при ввезенні товарів на митну територію України), іншими документами, передбаченими пунктом 201.11 статті 201 цього Кодексу. У разі коли на момент перевірки платника податку контролюючим органом суми податку, попередньо включені до складу податкового кредиту, залишаються не підтвердженими зазначеними у абзаці першому цього пункту документами, платник податку несе відповідальність відповідно до цього Кодексу. Податкові накладні, отримані з Єдиного реєстру податкових накладних, є для отримувача товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту. Суми податку, сплачені (нараховані) у зв`язку з придбанням товарів/послуг, зазначені в податкових накладних/розрахунках коригування до таких податкових накладних, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних з порушенням строку реєстрації, включаються до податкового кредиту за звітний податковий період, в якому зареєстровано податкові накладні/розрахунки коригування до таких податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, але не пізніше ніж через 365 календарних днів з дати складення податкових накладних/розрахунків коригування до таких податкових накладних (п. 198.6 ст. 198 ПК України).

Відповідно до п. 201.1, 201.7, 201.10 ст. 201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін. Податкова накладна складається на кожне повне або часткове постачання товарів/послуг, а також на суму коштів, що надійшли на рахунок у банку/небанківському надавачу платіжних послуг як попередня оплата (аванс). При здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту. Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції. Відсутність факту реєстрації платником податку - продавцем товарів/послуг податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних не дає права покупцю на включення сум податку на додану вартість до податкового кредиту та не звільняє продавця від обов`язку включення суми податку на додану вартість, вказаної в податковій накладній, до суми податкових зобов`язань за відповідний звітний період. У разі допущення продавцем товарів/послуг помилок при зазначенні обов`язкових реквізитів податкової накладної, передбачених пунктом 201.1 статті 201 цього Кодексу, та/або порушення продавцем/покупцем граничних термінів реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрація яких зупинена згідно з пунктом 201.16 цієї статті) податкової накладної та/або розрахунку коригування покупець/продавець таких товарів/послуг має право додати до податкової декларації за звітний податковий період заяву із скаргою на такого продавця/покупця. Таке право зберігається за ним протягом 365 календарних днів, що настають за граничним терміном подання податкової декларації за звітний (податковий) період, у якому не надано податкову накладну або допущено помилки при зазначенні обов`язкових реквізитів податкової накладної та/або порушено граничні терміни реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних. До заяви додаються копії документів, що засвідчують факт сплати податку у зв`язку з придбанням таких товарів/послуг, або копії первинних документів, складених відповідно до Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні", що підтверджують факт отримання таких товарів/послуг.

Так, пунктом 7.16 договору №Т/СН-173/21 від 21.09.2021 передбачено, що у разі ненадання постачальником зареєстрованої накладної/розрахунку коригування податкової накладної або реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування податкової накладної в ЄРПН з порушенням та у строки, що перевищують строки, визначені ПК України, та у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування податкової накладної комісією контролюючого органу або у разі прийняття рішення комісією контролюючого органу про відмову реєстрації податкової накладної розрахунку коригування податкової накладної , у зв`язку з чим покупець втрачає право на нарахування податкового кредиту за сумою податку, постачальник, за першою вимогою покупця, протягом 7 (семи) календарних днів з дня отримання такої вимоги сплачує покупцю штраф у розмірі податкового кредиту, право на який втрачено.

Судом встановлено, існування між ТОВ «ГІК.ПАРТС» та ДП «Морський торговельний порт» «Південний» договору поставки №Т/СН-173/21 від 21.09.2021 на виконання умов якого, згідно видаткової накладної №38 від 16.03.2022, ТТН №Р38 від 16.03.2022, видаткової накладної №51 від 31.03.2022, ТТН №Р51 від 31.03.2022, позивачем сплачено відповідачу вартість поставленого товару у розмірі 18417,60 (разом з ПДВ 3069грн) відповідно до платіжного доручення №2187 від 10.05.2022 та у розмірі 86057,88грн (разом з ПДВ 14342,98грн) відповідно до платіжного доручення №2183 від 22.04.2022.

16.03.2022 ТОВ «ГІК.ПАРТС» складено податкову накладну №6 на загальну суму 18417,60 (разом з ПДВ 3069грн) та 22.03.2022 податкову накладну №16 на загальну суму 86057,88грн (разом з ПДВ 14342,98грн).

Згідно витягу з Єдиного реєстру податкових накладних №24056 від 19.06.2023 вбачається інформація про відсутність реєстрації податкових накладних №6 від 16.03.2022 та №16 від 22.03.2022.

Так, відповідач посилається на те, що ним неодноразово направлялись скарги до ГУ ДПС у м. Києві щодо прийняття дій з приводу реєстрації податкових накладних №6 від 16.03.2022 та №16 від 22.03.2022, у тому числі відповідач подав позов до ГУ ДПС у м. Києві до Київського окружного адміністративного суду. Так, Київським окружним адміністративним судом від 14.06.2023 залишено без руху справу №320/19743/23, а ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 21.07.2023 продовжено строк для усунення недоліків позовної заяви, отже, на даний час не існує судових рішень щодо неправомірного заблокування податкових накладних №6 від 16.03.2022 та №16 від 22.03.2022. Звідси, у суду наявні підстави вважати порушеними відповідачем строки реєстрації податкових накладних, що тягне за собою відповідальність передбачену п. 7.16 договору №Т/СН-173/21 від 21.09.2021.

Отже, відповідач в порушення вимог п.201.10 статті 201 ПК України не зареєстрував податкові накладні, у зв`язку з чим позивач був позбавлений права включити суми ПДВ до складу податкового кредиту та, відповідно, скористатись правом на зменшення податкового зобов`язання на суму 17412,58грн, а відтак, розмір збитків доведено позивачем належними та допустимими доказами.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 03.09.2018 у справі № 917/877/17.

Зобов`язання зареєструвати податкові накладні в Єдиному реєстрі податкових накладних для включення до податкового кредиту суми ПДВ виникає з податкового законодавства, яке відносить до податкового кредиту суми податку не лише сплачені, а і нараховані у разі здійснення операцій, дана правова позиція підтверджена у постанові Верховного Суду від 13.08.2019 у справі № 927/720/18.

Вина відповідача в даному випадку полягає у його бездіяльності щодо виконання обов`язку з реєстрації податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних. З огляду на викладене у цьому випадку є прямий причинно-наслідковий зв`язок між бездіяльністю відповідача щодо виконання визначеного законом обов`язку зареєструвати податкові накладні та неможливістю включення сум ПДВ до податкового кредиту позивача, а також, відповідно, зменшення податкового зобов`язання на зазначену суму, яка фактично є збитками цієї особи. Отже, наявні усі елементи складу господарського правопорушення.

Враховуючи викладене, позовна вимога позивача про стягнення з відповідача 17412,58грн збитків у сумі втраченого податкового кредиту підлягає судом задоволенню у повній мірі.

Згідно ч.1 ст.123 ГПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Положення п.2 ч.1 ст.129 ГПК України передбачають, що судовий збір покладається: у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, - на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

За розгляд даного позову судом позивач поніс витрати на оплату судового збору в сумі 2684грн, які внаслідок повного задоволення позовних вимог підлягають відшкодуванню позивачу за рахунок відповідача у повній мірі.

Керуючись ст.ст.123, 129, 232, 233, 236, 237, 238, 240 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Задовольнити повністю позов Державного підприємства «Морський торговельний порт» «Південний» (65481, Одеська обл., м. Южне, вул. Берегова, 13, ) до Товариства з обмеженою відповідальністю «ГІК.ПАРТС» (65020, м. Одеса, вул. Десятого Квітня, буд.20, ) про стягнення збитків у сумі втраченого податкового боргу у розмірі 17412,58 грн.

2. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «ГІК.ПАРТС» (65020, м. Одеса, вул. Десятого Квітня, буд.20, ) на користь Державного підприємства «Морський торговельний порт» «Південний» (65481, Одеська обл., м. Южне, вул. Берегова, 13, ) 17412 (сімнадцять тисяч чотириста дванадцять) грн 58коп збитків у сумі втраченого податкового кредиту, 2684 (дві тисячі шістсот вісімдесят чотири) грн судового збору.

Рішення господарського суду набирає законної сили згідно зі ст.241 ГПК України, після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Відповідно до п.1 ст.256 ГПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складено 02 жовтня 2023 р.

Суддя І.А. Малярчук