ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХМЕЛЬНИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
_________________________________________________________________
УХВАЛА

"26" вересня 2023 р. Справа № 924/824/23

м. Хмельницький

Господарський суд Хмельницької області у складі судді Танасюк О.Є., розглянувши заяву ОСОБА_1 від 24.09.2023 про забезпечення позову у справі

за позовом ОСОБА_1 , Хмельницька область, Хмельницький район, с. Лісові Гринівці

до Товариства з обмеженою відповідальністю „Поділля Телеком, м. Хмельницький

Товариства з обмеженою відповідальністю „Геральд, м. Хмельницький

Товариства з обмеженою відповідальністю „Хілзі, м. Хмельницький

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні відповідачів - приватного нотаріуса Хмельницького міського нотаріального округу Пруняка Володимира Івановича, м. Хмельницький

про - визнання недійсним договору купівлі-продажу нежитлового приміщення, адміністративна будівля серія та номер: 786 від 31.07.2020 загальною площею 809,4 кв.м., що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , укладеного між Товариством з обмеженою відповідальністю „Поділля Телеком, Товариством з обмеженою відповідальністю „Геральд та Товариством з обмеженою відповідальністю „Хілзі, посвідченого приватним нотаріусом Хмельницького міського округу Пруняком В.І. про передачу Товариством з обмеженою відповідальністю „Поділля Телеком (0) у власність Товариству з обмеженою відповідальністю „Хілзі частини нежитлового приміщення, адміністративна будівля серія та номер: 786 від 31.07.2020 загальною площею 809,4 кв.м., що розташоване за адресою: Хмельницька область, м. Хмельницький, вул. Соборна, буд. 67/1;

- визнання недійсним договору купівлі-продажу нежитлового приміщення, адміністративна будівля серія та номер: 786 від 31.07.2020 загальною площею 809,4 кв.м., що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , укладеного між Товариством з обмеженою відповідальністю „Поділля Телеком, Товариством з обмеженою відповідальністю „Геральд та Товариством з обмеженою відповідальністю „Хілзі, посвідченого приватним нотаріусом Хмельницького міського округу Пруняком В.І. про передачу Товариством з обмеженою відповідальністю „Геральд () у власність Товариству з обмеженою відповідальністю „Хілзі частини нежитлового приміщення, адміністративна будівля серія та номер: 786 від 31.07.2020 загальною площею 809,4 кв.м., що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 ;

- скасування державної реєстрації права власності за Товариством з обмеженою відповідальністю „Хілзі () на нежитлове приміщення, адміністративна будівля загальною площею 809,4 кв.м., що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 53409574 від 31.07.2020

встановив:

Ухвалою Господарського суду Хмельницької області від 11.09.2023 відкрито провадження у справі №924/824/23, постановлено розглядати дану справу за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання.

25.09.2023 до суду надійшла заява ОСОБА_1 про забезпечення позову, в якій просить накласти арешт на нежитлове приміщення адміністративна будівля загальною площею 809,4 кв.м., що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 01, що належить на праві власності Товариству з обмеженою відповідальністю „Хілзі.

Зазначає, що наведені у позовній заяві обставини свідчать про те, що спірний договір купівлі-продажу укладено за відсутності повноважень у директора ТОВ „Поділля Телеком - ОСОБА_2 на його укладання, оскільки сума договору - 477076,64 грн. перевищує суму 50000,00 грн. на яку директор ТОВ „Поділля Телеком має право вчиняти правочини. Крім того, вказаний договір укладено без погодження даного правочину зборами учасників ТОВ „Поділля Телеком і ТОВ „Геральд, учасником яких є позивач.

Наголошує, що неправомірне відчуження нежитлового приміщення на підставі договору купівлі-продажу від 31.07.2020 серія та номер №786 призвело до неправомірного виведення активу товариств і недоотримання прибутку ТОВ „Поділля Телеком і ТОВ „Геральд у вигляді орендних платежів від передачі приміщення в оренду та з метою використання цього приміщення в господарській діяльності ТОВ „Хілзі, одноосібним учасником і директором якого є співучасник ТОВ „Поділля Телеком і ТОВ „Геральд - ОСОБА_3 .

На переконання позивача, саме з метою виведення активів ТОВ „Поділля-Телеком і ТОВ „Геральд співучасником ОСОБА_3 30.07.2020 було створене ТОВ „Хілзі, а 31.07.2020 між ТОВ „Хілзі і ТОВ „Поділля-Телеком і ТОВ „Геральд укладено спірний договір №786 з відчуження нежитлового приміщення.

Вказує, що оспорюваний договір купівлі-продажу нежитлового приміщення, укладено з метою задоволення виключно особистих інтересів іншого учасника ТОВ „Поділля Телеком і ТОВ „Геральд - ОСОБА_3 , який є одноособовим учасником та директором покупця спірного нерухомого приміщення ТОВ „Хілзі, а правочин по укладанню спірного договору купівлі-продажу вчинено за зловмисної домовленості директора ТОВ „Поділля Телеком і ТОВ „Геральд, яким є одна і та ж особа ОСОБА_2 та іншого учасника ТОВ „Поділля Телеком і ТОВ „Геральд, який є директором та одноосібним учасником покупця нежитлового приміщення ТОВ „Хілзі ОСОБА_3 .

Зазначає, що наведені обставини вказують на те, що директор покупця нежитлового приміщення, яке є предметом спірного договору, а саме ТОВ „Хілзі ОСОБА_3 знав про відсутність повноважень у директора ТОВ „Поділля Телеком і директора ТОВ „Геральд - ОСОБА_2 на укладання договору купівлі-продажу, що свідчить про недобросовісність його дій, які були спрямовані виключно на неправомірне переведення активу нежитлового приміщення, що розташоване за адресою: м. Хмельницький, вул. Соборна,67/1 на юридичну особу ТОВ „Хілзі, одноосібним засновником якої він є.

На думку позивача, такі дії одноосібного учасника і директора ОСОБА_3 дають підстави стверджувати про наявність істотних ризиків виведення (відчуження) недобросовісним покупцем - ТОВ „Хілзі вказаного нежитлового приміщення третім особам задля уникнення від виконання рішення суду у разі задоволення позовних вимог. Зазначене утруднить виконання або призведе до невиконання рішення господарського суду у даній справі у разі задоволення позову, ускладнить чи не поновить порушені права та інтереси позивача у разі невжиття судом заходів забезпечення позову у даній справі.

Під час розгляду заяви про забезпечення позову суд враховує таке.

Порядок забезпечення позову врегульовано положеннями глави 10 розділу І ГПК України.

Відповідно до частини 1 статті 140 ГПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи.

У виняткових випадках, коли наданих заявником пояснень та доказів недостатньо для розгляду заяви про забезпечення позову, суд може призначити її розгляд у судовому засіданні з викликом сторін (ч. 4 ст. 140 ГПК України).

Положеннями ст. 136 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що господарський суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 137 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду, а також з інших підстав, визначених законом.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 137 Господарського процесуального кодексу України позов забезпечується, зокрема, накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачу і знаходяться у нього чи в інших осіб.

Суд зазначає, що заходи до забезпечення позову застосовуються господарським судом як гарантія реального виконання рішення суду.

Відповідно до ч. 4 ст. 137 ГПК України заходи забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Співмірність передбачає співвідношення господарським судом негативних наслідків від вжиття заходів до забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, та майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

При вирішенні питання про забезпечення позову, господарський суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення господарського суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками судового процесу.

Отже, умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення господарського суду, що невжиття таких заходів може утруднити чи зробити неможливим виконання судового рішення або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача (подібний правовий висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 15.09.2020 у справі №753/22860/17, постановах Верховного Суду від 10.10.2019 у справі №916/1572/19, від 28.10.2019 у справі №916/1845/19, від 10.09.2020 у справі №922/3502/19, від 12.08.2021р. у справі №908/309/21).

Заходи до забезпечення позову застосовуються господарським судом як засіб запобігання можливим порушенням майнових прав чи охоронюваних законом інтересів особи та гарантія реального виконання рішення суду за наявності фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного заходу до забезпечення позову. Заходи щодо забезпечення позову обов`язково повинні застосовуватися відповідно до їх мети, з урахуванням безпосереднього зв`язку між предметом позову та заявою про забезпечення позову. Вказане узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, висловленою в ухвалі від 20.08.2018р. у справі № 917/1390/17.

Адекватність заходу для забезпечення позову, що застосовується господарським судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється господарським судом, зокрема, з урахуванням співвідношення права (інтересу), про захист яких просить заявник, з вартістю майна, на яке вимагається накладення арешту, або майнових наслідків заборони відповідачеві вчиняти певні дії.

Господарський суд не повинен вживати таких заходів до забезпечення позову, які фактично є тотожними задоволенню заявлених вимог, якщо при цьому спір не вирішується по суті.

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову. Про такі обставини може свідчити вчинення відповідачем дій, спрямованих на ухилення від виконання зобов`язання після пред`явлення вимоги чи подання позову до суду. Саме лише посилання в заяві на потенційну можливість ухилення відповідача від виконання судового рішення без наведення відповідного обґрунтування не є достатньою підставою для задоволення відповідної заяви.

Звертаючись до суду з заявою про забезпечення позову, позивач повинен обґрунтувати причини звернення з такою заявою та надати суду докази наявності фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного заходу забезпечення позову.

Отже, у кожному конкретному випадку розглядаючи заяву про забезпечення позову суду належить встановить наявність обставин, які свідчать про те, що в разі невжиття таких заходів можуть виникнути перешкоди для виконання рішення суду у разі задоволення позову. При цьому обов`язок доказування наявності таких обставин покладається на заявника.

В обґрунтування заяви про забезпечення позову заявник посилається на наявність з боку відповідачів протиправних та недобросовісних дій щодо неправомірного відчуження нежитлового приміщення, яке є предметом оспорюваного договору та існування ймовірності подальшого відчуження ТОВ „Хілзі такого приміщення третім особам.

Стверджуючи про неправомірні дії відповідачів, позивач, зокрема, зазначає про відсутність повноважень у директора ТОВ „Поділля Телеком - ОСОБА_2 на укладання оспорюваного договору, обізнаність покупця - директора ТОВ „Хілзі ОСОБА_3 про відсутність повноважень у директора ТОВ „Поділля Телеком і директора ТОВ „Геральд - ОСОБА_2 на укладання договору купівлі-продажу. Вказує, що договір укладено без погодження зборами учасників ТОВ „Поділля Телеком і ТОВ „Геральд, учасником яких є позивач. На думку позивача, такі дії свідчать про неправомірне переведення активу нежитлового приміщення, що розташоване за адресою: м. Хмельницький, вул. Соборна, 67/1 на юридичну особу ТОВ „Хілзі, одноосібним засновником якої є ОСОБА_3 .

Однак, обставини, на які посилається позивач підлягають встановленню під час вирішення справи по суті та прийняття судового рішення у справі.

Частиною 11 ст. 137 ГПК України передбачено, що не допускається вжиття заходів забезпечення позову, які за змістом є тотожними задоволенню заявлених позовних вимог, якщо при цьому спір не вирішується по суті.

За приписами ч. 3 ст. 13, ч. 1 ст. 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Суд звертає увагу, що звертаючись із заявою про забезпечення позову, заявник повинен не тільки обґрунтувати причини звернення із такою заявою, але й підтвердити відповідними доказами. Отже, обов`язковим є подання доказів наявності обставин, з якими пов`язується застосування певного заходу до забезпечення позову.

Проте позивачем не обґрунтовано та не надано доказів існування фактичних обставин, з якими пов`язується застосування заходів до забезпечення позову, зокрема вчинення на даний час ТОВ „Хілзі дій, спрямованих на відчуження нерухомого майна, яке є предметом оспорюваного договору.

Таким чином, позивачем не доведено, що невжиття заходів забезпечення позову може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду в майбутньому, або позбавить позивача можливості ефективно захистити його порушені чи оспорювані права та інтереси, за захистом яких він звернувся до суду.

Відповідно до ч. 6 ст. 140 Господарського процесуального кодексу України, про забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову суд постановляє ухвалу.

Оцінивши обґрунтованість доводів заявника щодо необхідності вжиття заходів забезпечення позову з урахуванням розумності, обґрунтованості, співмірності та адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову, враховуючи що позивачем не подано доказів на підтвердження обставин, що можуть бути підставою для вжиття на даній стадії розгляду справи заходів забезпечення позову шляхом накладення арешту на нежитлове приміщення адміністративна будівля загальною площею 809,4 кв.м., що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 01, що належить на праві власності Товариству з обмеженою відповідальністю „Хілзі, суд дійшов висновку про відмову у забезпеченні позову.

Керуючись ст. ст. 73, 74, 77, 136, 137, 140, 141, 233, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 від 24.09.2023 про забезпечення позову у справі №924/824/23 відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена до Північно-Західного апеляційного господарського суду в порядку та строки, визначені ст.ст. 254-259 ГПК України.

Ухвала підписана 26.09.2023р.

Суддя О.Є. Танасюк

Відрук: прим.

1 - до справи;

2 ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 ); адвокат Орел Л.В. ел. пошта: ІНФОРМАЦІЯ_1 ;

3 ТОВ „Поділля Телеком (29017, м. Хмельницький, вул. Свободи, 9-А);

4 ТОВ „Геральд (29017, м. Хмельницький, вул. Свободи, 9-А);

5 ТОВ „Хілзі (29000, м. Хмельницький, вул. Кам`янецька, 48, кв. 12).

6 - приватний нотаріус Хмельницького міського нотаріального округу Пруняк Володимир Іванович (вул. Проскурівського підпілля, 46, офіс №2, м. Хмельницький, 29013).

Всім реком. з повід. про вручення.