ПІВНІЧНО-ЗАХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 вересня 2023 року Справа № 902/533/23

Північно-західний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючий суддя Розізнана І.В., суддя Грязнов В.В. , суддя Павлюк І.Ю.

секретар судового засідання Дика А.І.

за участю представників сторін:

позивача - Путілін Є.В.

відповідача - Вініцька Б.А.

третьої особи - Вініцька Б.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Вінницької міської ради на рішення Господарського суду Вінницької області від 01.06.2023, повний текст складено 12.06.2023, у справі №902/533/23 (суддя Яремчук Ю.О.)

за позовом Спільного українсько-німецького підприємства у формі Товариства з обмеженою відповідальністю "Вінорбіт" (вул. Шевченка, 7, оф. 252, м. Вінниця, 21036)

до Вінницької міської ради (вул. Соборна, 59, м. Вінниця, 21050)

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Виконавчий комітет Вінницької міської ради (вул. Соборна, 59, м. Вінниця, 21050)

про визнання рішення недійсним

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Господарського суду Вінницької області від 01.06.2023 у справі №902/533/23 позов задоволено повністю. Визнано незаконним та скасовано п.п. 2,3,4, рішення 31 сесії 8 скликання Вінницької міської ради від 31.03.2023р. №1574 "Про відмову в продажу земельної ділянки несільськогосподарського призначення та скасування дозволу на проведення експертної грошової оцінки земельної ділянки". Стягнуто з Вінницької міської ради (вул. Соборна,59, м. Вінниця, 21050, ) на користь спільного українсько-німецького підприємства у формі Товариства з обмеженою відповідальністю "Вінорбіт" (вул. Шевченка,7, оф. 252, м. Вінниця, 21036, ) 2 684,00 грн витрат на сплату судового збору.

Не погоджуючись з ухваленим судом першої інстанції рішенням від 01.06.2023 у справі №902/533/23 Вінницька міська рада звернулася до Північно-західного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить суд скасувати рішення Господарського суду Вінницької області від 01.06.2023 у справі №902/533/23 та прийняти нове, яким у задоволенні позовних вимог відмовити в повному обсязі.

Апелянт зазначає, що матеріали справи не містять доказів того, що спірні пункти рішення Вінницької міської ради від 31.03.2023 №1574 суперечать нормам Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні", а тому судом першої інстанції безпідставно визнано їх незаконними та скасовано.

Листом Північно-західного апеляційного господарського суду №902/533/23/4347/23 від 03.07.2023 витребувано матеріали справи №902/533/23 з Господарського суду Вінницької області. 11.07.2023 матеріали справи №902/533/23 надійшли на адресу Північно-західного апеляційного господарського суду.

Ухвалою Північно-західного апеляційного господарського суду від 17.07.2023 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Вінницької міської ради на рішення Господарського суду Вінницької області від 01.06.2023 у справі №902/533/23, розгляд апеляційної скарги призначено на "19" вересня 2023 р. об 14:30 год. у приміщенні Північно-західного апеляційного господарського суду за адресою: 33001 м. Рівне вул. Яворницького, 59 у залі судових засідань № 1.

Запропоновано позивачу у строк до 11.08.2023 надати суду відзив на апеляційну скаргу та докази надсилання копії відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи.

Запропоновано третій особі у строк до 11.08.2023 надати суду письмові пояснення з приводу поданої апеляційної скарги та докази надсилання таких пояснень та доданих до них документів іншим учасникам справи.

Роз`яснено учасникам справи право участі особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, передбачене статтею 197 Господарського процесуального кодексу України.

Копію ухвали направлено сторонам на електронні адреси, відомості про які наявні в матеріалах справи (а.с. 121).

01.08.2023 на адресу Північно-західного апеляційного господарського суду від представника позивача надійшов письмовий відзив на апеляційну скаргу Вінницької міської ради на рішення Господарського суду Вінницької області від 01.06.2023 у справі №902/533/23, в якому останній вважає оскаржуване рішення місцевого господарського суду законним та обгрунтованим, а тому просить залишити його без змін, а апеляційну скаргу - без задоволення.

15.08.2023 від третьої особи, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача на адресу Північно-західного апеляційного господарського суду надійшли письмові пояснення.

Автоматизованою системою документообігу суду визначено колегію суддів для розгляду справи № 902/533/23 у складі: головуючий суддя Розізнана І.В., суддя Грязнов В.В., суддя Філіпова Т.Л.

Розпорядженням керівника апарату №01-05/826 від 18.09.2023 у зв`язку із відрядженням судді член-колегії Філіпової Т.Л. в період з 15.09.2023 по 19.09.2023 включно, призначена заміна судді-члена колегії у судовій справі №902/533/23.

Відповідно до Протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 18.09.2023 визначено колегію суддів у справі №902/533/23 в складі: головуючий суддя - Розізнана І.В., суддя Грязнов В.В., суддя Павлюк І.Ю.

В судове засідання 19.09.2023 з`явились представник позивача (в режимі відеоконференцзв`язку за допомогою власних технічних засобів системи "Easy Con"), який заперечив доводи, викладені в апеляційній скарзі та представник відповідача та третьої особи (в режимі відеоконференцзв`язку з приміщення Господарського суду Вінницької області), яка підтримала доводи, викладені в апеляційній скарзі, представники надали усні пояснення з приводу винесеного судом першої інстанції рішення.

Відповідно до ст.ст. 269, 270 ГПК України, апеляційна інстанція переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Дослідивши матеріали справи, вивчивши доводи апеляційної скарги стосовно дотримання норм матеріального та процесуального права судом першої інстанції, заслухавши пояснення представників учасників справи, колегія суддів Північно-західного апеляційного господарського суду дійшла наступного висновку.

Під час дослідження матеріалів справи апеляційним судом встановлено наступне.

Згідно договору купівлі-продажу від 08.09.2020 Спільне українсько-німецьке підприємство у формі Товариства з обмеженою відповідальністю "Вінорбіт" являється власником вбудовано-прибудованого нежитлового приміщення №251 загальною площею 190 кв.м., що розташоване у м. Вінниці по вул. Шевченка, 7, що підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав від 08.09.2020.

На підставі рішення Вінницької міської ради від 26.03.2021 №346 між спільним українсько-німецьким підприємством у формі Товариства з обмеженою відповідальністю "Вінорбіт" та Вінницькою міською радою було укладено Договір оренди земельної ділянки кадастровий номер :02:050:0236, площею 0,0401га строком на 10 років.

Додатком № 1 до Рішення Вінницької міської ради № 346 від 26.03.2021 вирішено затвердити проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки за адресою: м. Вінниця, вул. Шевченка, 7, розроблений МКП "Вінницький муніципальний центр містобудування і архітектури" на замовлення Спільного українсько-німецького підприємства у формі товариства з обмеженою відповідальністю "Вінорбіт" (код ЄДРПОУ - 20111279, юридична адреса: м. Вінниця, вул. Шевченка, 7, офіс 252). Передано Спільному українсько-німецькому підприємству у формі Товариства з обмеженою відповідальністю "Вінорбіт" (код ЄДРПОУ - 20111279, юридична адреса: м. Вінниця, вул. Шевченка, 7, офіс 252) в оренду земельну ділянку, на якій розташовані належні заявнику об`єкти нерухомого майна, за адресою: м. Вінниця, вул. Шевченка,7, площею 0,0401 га, кадастровий номер :02:050:0236 для будівництва та обслуговування будівель ринкової інфраструктури (адміністративних будинків, офісних приміщень та інших будівель громадської забудови, які використовуються для здійснення підприємницької діяльності, пов`язаної з отриманням прибутку) терміном на 10 років за рахунок земель комунальної власності. Віднесено земельну ділянку до категорії земель: землі житлової та громадської забудови.

У відповідності до Акту прийому передачі від 26.03.2021 Орендодавець передав, а Орендар прийняв, відповідно до Договору оренди земельної ділянки в оренду земельну ділянку площею 0,0401 га, кадастровий номер :02:050:0236, розташовану за адресою: м. Вінниця, вул. Шевченка, 7.

Земельна ділянка виділена в натурі, її межі чітко позначені на місцевості та закріплені відповідними межовими знаками.

Категорія земель: Землі житлової та громадської забудови.

Цільове призначення земельної ділянки: для будівництва та обслуговування будівель ринкової інфраструктури (адміністративних будинків, офісних приміщень та інших будівель громадської забудови, які використовуються для здійснення підприємницької та іншої діяльності, пов`язаної з отриманням прибутку).

Право оренди було зареєстроване в реєстрі речових прав 21.04.2021, що підтверджується витягом від 21.04.2021.

25.06.2021 10 сесією 8 скликання Вінницької міської ради було прийняте рішення №499, яким надано дозвіл спільному українсько-німецькому підприємству у формі Товариства з обмеженою відповідальністю "Вінорбіт" на проведення експертної грошової оцінки вказаної земельної оцінки.

Додатком № 2 до рішення Вінницької міської ради № 499 визначено:

надати дозвіл, терміном на 1 рік на проведення експертно-грошової оцінки земельної ділянки несільськогосподарського призначення, що перебуває в користуванні Спільного українсько-німецького підприємства у формі товариства з обмеженою відповідальністю "Вінорбіт" (код ЄДРПОУ - 20111279, юридична адреса: м. Вінниця, вул. Шевченка, 7, офіс 252) (договір оренди земельної ділянки від 26.03.2021р. зареєстрований за №02761 від 21.04.2021р.), площею 0,0401 га, кадастровий номер :02:050:0236, що розташована за адресою: м. Вінниця, вул. Шевченка, 7, для будівництва та обслуговування будівель ринкової інфраструктури (адміністративних будинків, офісних приміщень та інших будівель громадської забудови, які використовуються для здійснення підприємницької діяльності, пов`язаної з отриманням прибутку), на якій розташовані належні Спільному українсько-німецькому підприємству у формі товариства з обмеженою відповідальністю "Вінорбіт" об`єкти нерухомого майна;

встановити обмеження (обтяження) у вигляді: дотримання цільового призначення земельної ділянки; утримання в належному стані прилеглої території, відповідно до технічних умов та плану благоустрою, погодженого належним чином; утримання в належному технічному, санітарному стані тротуару, що прилягає до земельної ділянки, за окремою угодою та план-схемою, погодженою Департаментом комунального господарства та благоустрою; дотримання ст. 18 Закону України "Про автомобільні дороги".

19.08.2021 між Департаментом земельних ресурсів Вінницької міської ради, та спільним українсько-німецьким підприємством у формі ТОВ "Вінорбіт" був укладений договір про оплату авансового внеску в рахунок оплати ціни земельної ділянки сільськогосподарського призначення, що передбачається для продажу, на якій розташовані об`єкти нерухомого майна. Згідно умов вказаного договору авансовий внесок використовується Департаментом земельних ресурсів Вінницької міської ради для фінансування робіт з виготовлення відповідним суб`єктом звіту з експертної грошової оцінки земельної ділянки, що передбачається для продажу.

Матеріалами справи стверджується, що 20.08.2021 спільним українсько-німецьким підприємством у формі ТОВ "Вінорбіт" було перераховано 121 680 грн авансового внеску, що підтверджується платіжним дорученням №156 від 20.08.2021.

23.09.2021 між Виконавчим комітетом Вінницької міської ради та спільним українсько-німецьким підприємством у формі товариства з обмеженою відповідальністю "Вінорбіт" був підписаний та затверджений рішенням Виконавчого комітету Вінницької міської ради № 2284 від 23.09.2021 договір про забудову території.

У відповідності до умов договору даний договір на забудову передбачає обов`язки зі сторони Виконавчого комітету Вінницької міської ради зокрема:

пунктами 3.1 договору Сторона - 1 (Виконавчий комітет Вінницької міської ради) зобов`язується: 3.1.4. прийняти рішення про схвалення проектів рішень міської ради щодо викупу в приватну власність земельної ділянки.

26.07.2022 позивач звернувся до Департаменту земельних ресурсів Вінницької міської ради листом № 3 з вимогою повернути кошти, оскільки умов договору не було виконано.

Матеріали справи не містять відповіді на вказану заяву.

06.02.2023 спільним Українсько-німецьким підприємством у формі ТОВ "Вінорбіт" було направлено на адресу Вінницької міської ради пакет документів разом із відповідним листом, зі змісту якого слідує, що позивач просив прийняти на черговій сесії Вінницької міської ради рішення про продаж спільному українсько-німецькому підприємству у формі ТОВ "Вінорбіт" в приватну власність земельної ділянки несільськогосподарського призначення (03.10) для будівництва і обслуговування будівель ринкової інфраструктури, адміністративних будівель, офісних приміщень та інших будівель громадської забудови, які використовуються для здійснення підприємницької та іншої діяльності пов`язаної з отриманням прибутку площею 0.0401 га розташованою по вул. Шевченка, 7 у м. Вінниці, кадастровий номер 051010000:02:050:0236.

11.04.2023 на адресу підприємства надійшов письмовий відзив Вінницької міської ради по справі №902/1299/22 за позовом Вінницької міської ради до спільного Українсько-німецького підприємства у формі ТОВ "Вінорбіт" про зобов`язання виконати обов`язок, до якого було додано копію договору про проведення експертної грошової оцінки від 15.09.2021 №39, укладений між Департаментом земельних ресурсів Вінницької міської ради і ФОП Медвецкою Т.В., копію витягу з звіту №15-09-39 від 15.09.2021, копію рецензії від 17.09.2021.

Судом встановлено, що про проведення вказаної оцінки та її рецензування ні Департамент земельних ресурсів Вінницької міської ради, ні Виконавчий комітет Вінницької міської ради спільне Українсько-німецьке підприємство у формі ТОВ "Вінорбіт" не повідомляли, протилежного матеріали справи не містять.

Рішенням 31 сесії 8 скликання Вінницької міської ради № 1574 від 31.03.2023 було відмовлено спільному Українсько-німецькому підприємству у формі ТОВ "Вінорбіт" у продажі земельної ділянки в зв`язку із закінченням терміну дії звіту з експертної оцінки земельної ділянки, скасовано рішення яким було надано дозвіл на проведення такої оцінки, вирішено повернути підприємству авансовий внесок та зобов`язано позивача здійснити демонтаж огороджувальних конструкцій.

Позивач вважає відмову відповідача у продажі земельної ділянки незаконною, оскільки вона не обґрунтована у відповідності до вимог чинного законодавства, що є підставою для визнання недійсним та скасування вказаного рішення.

Вищенаведені обставини стали підставою для звернення позивача до суду з позовом про визнання недійсними п.п. 2,3,4 рішення 31 сесії 8 скликання Вінницької міської ради від 31.03.2023р. №1574 "Про відмову в продажу земельної ділянки несільськогосподарського призначення та скасування дозволу на проведення експертної грошової оцінки земельної ділянки".

Рішенням Господарського суду Вінницької області від 01.06.2023 у справі №902/533/23 позов задоволено повністю.

Не погоджуючись із рішенням Господарського суду Рівненської області від 01.06.2023 у справі №902/533/23 та мотивами суду першої інстанції, відповідач звернувся до Північно-західного апеляційного господарського суду із апеляційною скаргою.

Надаючи в процесі апеляційного перегляду оцінку обставинам справи в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів зазначає, що відповідно до ч. 1 ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа також має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Під порушенням слід розуміти такий стан суб`єктивного права, за якого воно зазнало протиправного впливу з боку правопорушника, внаслідок чого суб`єктивне право особи зменшилося або зникло як таке, порушення права пов`язано з позбавленням можливості здійснити, реалізувати своє право повністю або частково.

В розумінні закону, суб`єктивне право на захист - це юридично закріплена можливість особи використати заходи правоохоронного характеру для поновлення порушеного права і припинення дій, які порушують це право.

Відповідно до частини першої статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутись до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Під захистом права розуміється державна примусова діяльність, спрямована на відновлення порушеного права суб`єкта правовідносин та забезпечення виконання юридичного обов`язку зобов`язаною стороною. Спосіб захисту може бути виражений як концентрований вираз змісту (суті) державного примусу, за допомогою якого відбувається досягнення бажаного для особи, право чи інтерес якої порушені, правового результату. Спосіб захисту втілює безпосередню мету, якої прагне досягти суб`єкт захисту (позивач), вважаючи, що таким чином буде припинене порушення (чи оспорювання) його прав, він компенсує витрати, що виникли у зв`язку з порушенням його прав, або в іншій спосіб нівелює негативні наслідки порушення його прав.

Згідно із статтею 144 Конституції України, статей 12, 128 Земельного кодексу України, пункту 34 статті 26 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні", до виключної компетенції міських рад належить вирішення питань про передачу землі у власність.

Підстави набуття права власності на землю визначені у статті 116 Земельного кодексу України, відповідно до якої громадяни та юридичні особи набувають права власності та права користування земельними ділянками із земель державної або комунальної власності за рішенням органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування в межах їх повноважень, визначених цим Кодексом, або за результатами аукціону. Набуття права на землю громадянами та юридичними особами здійснюється шляхом передачі земельних ділянок у власність або надання їх у користування.

У відповідності до приписів частини 1 статті 122 Земельного кодексу України сільські, селищні, міські ради передають земельні ділянки у власність або у користування із земель комунальної власності відповідних територіальних громад для всіх потреб. Органи державної влади, Рада міністрів Автономної Республіки Крим та органи місцевого самоврядування відповідно до їх повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу, здійснюють продаж земельних ділянок державної чи комунальної власності або прав на них (оренди, суперфіцію, емфітевзису) громадянам, юридичним особам та іноземним державам на підставах та в порядку, встановлених цим Кодексом (частина 1 статті127 Земельного кодексу України).

Відповідно до п. 34 ч. 1 статті 26 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради вирішуються питання регулювання земельних відносин.

Стаття 128 Земельного кодексу України встановлює порядок продажу земельних ділянок державної та комунальної власності громадянам та юридичним особам.

Так, відповідно до частин 1-3, 6, 8 ст. 128 Земельного кодексу України продаж громадянам і юридичним особам земельних ділянок державної (крім земельних ділянок, на яких розташовані об`єкти, які підлягають приватизації) та комунальної власності для потреб, визначених цим Кодексом, провадиться місцевими державними адміністраціями, Радою міністрів Автономної Республіки Крим або органами місцевого самоврядування в межах їх повноважень.

Громадяни та юридичні особи, зацікавлені у придбанні земельних ділянок у власність, подають заяву (клопотання) до відповідного органу виконавчої влади або сільської, селищної, міської ради чи державного органу приватизації. У заяві (клопотанні) зазначаються місце розташування земельної ділянки, її цільове призначення, розміри та площа, а також згода на укладення договору про оплату авансового внеску в рахунок оплати ціни земельної ділянки.

Орган державної влади, Рада міністрів Автономної Республіки Крим або орган місцевого самоврядування у місячний строк розглядає заяву (клопотання) і приймає рішення про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки (якщо такий проект відсутній) та/або про проведення експертної грошової оцінки земельної ділянки (крім земельних ділянок площею понад 50 гектарів для розміщення відкритих спортивних і фізкультурно-оздоровчих споруд) чи про відмову в продажу із зазначенням обґрунтованих причин відмови.

Рішення Ради міністрів Автономної Республіки Крим, місцевої державної адміністрації, сільської, селищної, міської ради про продаж земельної ділянки є підставою для укладання договору купівлі-продажу земельної ділянки.

Ціна земельної ділянки визначається за експертною грошовою оцінкою, що проводиться суб`єктами господарювання, які є суб`єктами оціночної діяльності у сфері оцінки земель відповідно до закону, на замовлення органів державної влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим або органів місцевого самоврядування. Ціна земельної ділянки площею понад 50 гектарів для розміщення відкритих спортивних і фізкультурно-оздоровчих споруд визначається за нормативною грошовою оцінкою, вказаною в технічній документації. Фінансування робіт з проведення експертної грошової оцінки земельної ділянки здійснюється за рахунок внесеного покупцем авансу, що не може бути більшим ніж 20 відсотків вартості земельної ділянки, визначеної за нормативною грошовою оцінкою земельної ділянки.

Сума авансового внеску зараховується до ціни продажу земельної ділянки. У разі відмови покупця від укладення договору купівлі-продажу земельної ділянки сума авансового внеску не повертається.

Таким чином, договірна ціна земельної ділянки, яка є істотною умовою договору купівлі-продажу земельної ділянки визначається за експертною грошовою оцінкою, що проводиться суб`єктами господарювання, які є суб`єктами оціночної діяльності у сфері оцінки земель відповідно до закону, на замовлення органів місцевого самоврядування.

Законом України "Про оцінку земель" від 11.12.2003 визначаються правові засади проведення оцінки земель, професійної оціночної діяльності у сфері оцінки земель в Україні, регулювання відносин, пов`язаних з процесом оцінки земель, забезпечення проведення оцінки земель, з метою захисту законних інтересів держави та інших суб`єктів правовідносин у питаннях оцінки земель, Статтею 5 вищезазначеного Закону встановлено види оцінки земель: бонітування ґрунтів; економічна оцінка земель; грошова оцінка земельних ділянок.

Зокрема, грошова оцінка земельних ділянок залежно від призначення та порядку проведення може бути нормативною і експертною.

Експертна грошова оцінка земельних ділянок та прав на них проводиться з метою визначення вартості об`єкта оцінки.

Експертна грошова оцінка земельних ділянок використовується при здійсненні цивільно-правових угод щодо земельних ділянок та прав на них, крім випадків, визначених цим Законом, а також іншими законами.

Відповідно до ст. 1 вищезазначеного Закону експертна грошова оцінка земельних ділянок - результат визначення вартості земельної ділянки та пов`язаних з нею прав оцінювачем (експертом з питань оцінки земельної ділянки) із застосуванням сукупності підходів, методів та оціночних процедур, що забезпечують збір та аналіз даних, проведення розрахунків і оформлення результатів у вигляді звіту.

Статтею 11 Закону передбачено, що діяльність у сфері оцінки земель включає: нормативно-методичне забезпечення оцінки земель; навчальну діяльність; реєстрацію у Державному реєстрі сертифікованих інженерів-землевпорядників; розробку документації з оцінки земель та внесення даних з оцінки земель, до державного земельного кадастру; державну експертизу технічної документації з оцінки земель та рецензування звітів з експертної грошової оцінки земельних ділянок; затвердження технічної документації з оцінки земель відповідно до закону; надання консалтингових послуг з оцінки земель; іншу діяльність у сфері оцінки земель відповідно до закону.

Підставами для проведення експертної грошової оцінки земельної ділянки у відповідності до ст. 15 Закону є договір, який укладається заінтересованими особами в порядку, встановленому законом, а також рішення суду.

Статтею 23 Закону визначено, що звіти з експертної грошової оцінки земельних ділянок підлягають рецензуванню.

Рецензування звіту з експертної грошової оцінки земельних ділянок здійснюється у разі обов`язкового проведення експертної грошової оцінки земельних ділянок, а також на вимогу заінтересованих осіб та в інших випадках, визначених законом.

Підставою для рецензування звіту з експертної грошової оцінки земельних ділянок на вимогу заінтересованих осіб є їх письмове звернення до осіб, яким відповідно до цього Закону надано право здійснювати рецензування.

Порядок рецензування звітів з експертної грошової оцінки земельних ділянок визначається Кабінетом Міністрів України.

Рецензування звітів з експертної грошової оцінки земельних ділянок здійснюється:

- оцінювачами з експертної грошової оцінки земельних ділянок із стажем практичної роботи не менше двох років;

- експертними радами саморегулівних організацій оцінювачів з експертної грошової оцінки земельних ділянок.

З матеріалів справи вбачається, що 25.06.2021 10 сесією 8 скликання Вінницької міської ради було прийняте рішення №499, яким надано дозвіл спільному українсько-німецькому підприємству у формі Товариства з обмеженою відповідальністю "Вінорбіт" на проведення експертної грошової оцінки вказаної земельної ділянки.

Так, 19.08.2021 між Департаментом земельних ресурсів Вінницької міської ради та спільним українсько-німецьким підприємством у формі ТОВ "Вінорбіт" був укладений договір про оплату авансового внеску в рахунок оплати ціни земельної ділянки несільськогосподарського призначення, що передбачається для продажу, на якій розташовано об`єкти нерухомого майна.

Згідно умов вказаного договору авансовий внесок використовується Департаментом земельних ресурсів Вінницької міської ради для фінансування робіт з виготовлення відповідним суб`єктом звіту з експертної грошової оцінки земельної ділянки, що передбачається для продажу.

20.08.2021 cпільним українсько-німецьким підприємством у формі ТОВ "Вінорбіт" було перераховано 121 680 грн. авансового внеску, що підтверджується платіжним дорученням №156 від 20.08.2021.

23.09.2021 між Виконавчим комітетом Вінницької міської ради та спільним українсько-німецьким підприємством у формі товариства з обмеженою відповідальністю "Вінорбіт" був підписаний та затверджений рішенням Виконавчого комітету Вінницької міської ради №2284 від 23.09.2021 договір про забудову території.

Так, колегія суддів звертає увагу, що договір на забудову передбачає обов`язки зі сторони Виконавчого комітету Вінницької міської ради зокрема: п.п.3.1 договору Сторона-1 (Виконавчий комітет Вінницької міської ради) зобов`язується: 3.1.4. прийняти рішення про схвалення проектів рішень міської ради щодо викупу в приватну власність земельної ділянки.

26.07.2022 підприємство звернулось до Департаменту земельних ресурсів Вінницької міської ради з вимогою повернути кошти, оскільки рішень щодо викупу в приватну власність земельної ділянки Виконавчий комітет Вінницької міської ради не прийняв, умов договору не виконав.

У зв`язку з відсутністю реагування на лист від 26.07.2022 спільним Українсько-німецьким підприємством у формі ТОВ "Вінорбіт" 06.02.2023 було направлено на адресу Вінницької міської ради пакет документів для прийняття рішення про продаж земельної ділянки, а саме: копії документів, що підтверджують право власності на об`єкт нерухомого майна; копію договору оренди землі; копії установчого документа та витягу з реєстру юридичних осіб та фізичних осіб підприємців; копію договору про сплату авансового внеску від 19.08.2021 між Департаментом земельних ресурсів Вінницької міської ради та спільним Українсько-німецьким підприємством у формі ТОВ "Вінорбіт"; копію платіжного доручення від 20.08.2021 про перерахування 121 680 грн авансового внеску.

11.04.2023 на адресу підприємства надійшов письмовий відзив Вінницької міської ради по справі №902/1299/22 за позовом Вінницької міської ради до спільного Українсько-німецького підприємства у формі ТОВ "Вінорбіт" про зобов`язання виконати обов`язок до якого було додано копію договору про проведення експертної грошової оцінки від 15.09.2021р. №39, укладеного між Депаратаментом земельних ресурсів Вінницької міської ради і ФОП Медвецкою Т.В., копію витягу з звіту №15-09-39 від 15.09.2021р. копію рецензії від 17.09.2021.

Рішенням 31 сесії 8 скликання Вінницької міської ради №1574 від від 31.03.2023 було відмовлено спільному Українсько-німецькому підприємству у формі ТОВ "Вінорбіт" у продажі земельної ділянки у зв`язку із закінченням терміну дії звіту з експертної оцінки земельної ділянки, скасовано рішення, яким було надано дозвіл на проведення такої оцінки, вирішено повернути підприємству авансовий внесок та зобов`язано позивача здійснити демонтаж огороджувальних конструкцій.

Рішення позивачем оскаржується в частині п.п. 2, 3, 4. Позивач зазначає, що скасування рішення в цій частині дозволить йому в подальшому реалізувати своє право на викуп земельної ділянки повторно шляхом подальшого виконання виконавчими органами Вінницької міської ради договору про оплату авансового внеску від 19.08.2021, замовлення нової оцінки та виготовлення звіту з подальшим його розглядом міською радою.

Колегією суддів враховується, що ч. 1 ст. 59 Закону "Про місцеве самоврядування в Україні" рада в межах своїх повноважень приймає нормативні та інші акти у формі рішень.

Тобто, органи місцевого самоврядування самостійно вирішують питання місцевого значення шляхом прийняття рішень, що є обов`язковими до виконання на відповідній території.

Акт органу місцевого самоврядування чи іншого органу - це юридична форма рішень цих органів, тобто офіційний письмовий документ, який породжує певні правові наслідки, спрямований на регулювання тих чи інших суспільних відносин і має обов`язковий характер для суб`єктів цих відносин.

Так, Конституційний суд України в своєму рішенні від 16.04.2009р. по справі № 1-9/200 зробив правовий висновок про те, що в аспекті конституційного подання положення частини другої статті 19, статті 144 Конституції України, статті 25, частин першої, десятої статті 59 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" від 21 травня 1997 року № 280/97-ВР (з наступними змінами) стосовно права органу місцевого самоврядування скасовувати свої раніше прийняті рішення та вносити до них зміни необхідно розуміти так, що орган місцевого самоврядування має право приймати рішення, вносити до них зміни та/чи скасовувати їх на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Однак в п. 5 вказаного рішення Конституційного Суду України визначено, що в Конституції України закріплено принцип, за яким права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави, яка відповідає перед людиною за свою діяльність (стаття 3). Органи місцевого самоврядування є відповідальними за свою діяльність перед юридичними і фізичними особами (стаття 74 Закону).

Таким чином, органи місцевого самоврядування не можуть скасовувати свої попередні рішення, вносити до них зміни, якщо відповідно до приписів цих рішень виникли правовідносини, пов`язані з реалізацією певних суб`єктивних прав та охоронюваних законом інтересів, і суб`єкти цих правовідносин заперечують проти їх зміни чи припинення. Це є "гарантією стабільності суспільних відносин" між органами місцевого самоврядування і громадянами, породжуючи у громадян впевненість у тому, що їхнє існуюче становище не буде погіршене прийняттям більш пізнього рішення, що узгоджується з правовою позицією, викладеною в абзаці другому пункту 5 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 13 травня 1997 року № 1-зп у справі щодо несумісності депутатського мандата.

Ненормативні правові акти органу місцевого самоврядування є актами одноразового застосування, вичерпують свою дію фактом їхнього виконання, тому вони не можуть бути скасовані чи змінені органом місцевого самоврядування після їх виконання.

Відповідно до ч. 1 ст. 21 Цивільного кодексу України суд визнає незаконним та скасовує правовий акт індивідуальної дії, виданий органом державної влади, органом влади Автономної Республіки Крим або органом місцевого самоврядування, якщо він суперечить актам цивільного законодавства і порушує цивільні права або інтереси.

Згідно з ч. 10 ст. 59 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" акти органів та посадових осіб місцевого самоврядування з мотивів їхньої невідповідності Конституції або законам України визнаються незаконними в судовому порядку.

Конституційний суд України у своєму рішенні № 7-рп/2009 від 16.04.2009 у справі 1-9/2009 зазначив, що зі змісту частини другої статті 144 Конституції України та частини десятої статті 59 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" вбачається, що рішення органів місцевого самоврядування та їх посадових осіб з мотивів невідповідності Конституції або законам України визнаються незаконними з ініціативи заінтересованих осіб судом загальної юрисдикції, тобто в судовому порядку.

Однак, як вважає Конституційний Суд України, це не позбавляє орган місцевого самоврядування права за власною ініціативою або ініціативою інших заінтересованих осіб змінити чи скасувати прийнятий ним правовий акт (у тому числі і з мотивів невідповідності Конституції чи законам України).

Отже підставами для визнання акта органу місцевого самоврядування недійсним є невідповідність його вимогам чинного законодавства та/або визначеній законом компетенції органу, який видав цей акт. Обов`язковою умовою визнання акта недійсним є також порушення у зв`язку з прийняттям відповідного акта прав та охоронюваних законом інтересів позивача у справі.

При цьому у спорі щодо визнання недійсним ненормативного правового акту органу місцевого самоврядування до кола обставин, які підлягають доказуванню, належить, зокрема встановлення обставин виконання такого рішення органу місцевого самоврядування.

Так, згідно ст. 128 ЗК України продаж громадянам і юридичним особам земельних ділянок державної (крім земельних ділянок, на яких розташовані об`єкти, які підлягають приватизації) та комунальної власності для потреб, визначених цим Кодексом, провадиться місцевими державними адміністраціями, Радою міністрів Автономної Республіки Крим або органами місцевого самоврядування в межах їх повноважень.

Громадяни та юридичні особи, зацікавлені у придбанні земельних ділянок у власність, подають заяву (клопотання) до відповідного органу виконавчої влади або сільської, селищної, міської ради чи державного органу приватизації. У заяві (клопотанні) зазначаються місце розташування земельної ділянки, її цільове призначення, розміри та площа, а також згода на укладення договору про оплату авансового внеску в рахунок оплати ціни земельної ділянки.

До заяви (клопотання) додаються:

а) документ, що посвідчує право користування земельною ділянкою (у разі його наявності), та документи, що посвідчують право власності на нерухоме майно (будівлі та споруди), розташоване на цій земельній ділянці (у разі наявності на земельній ділянці будівель, споруд);

б) копія установчих документів для юридичної особи, а для громадянина - копія документа, що посвідчує особу;

г) копія свідоцтва про реєстрацію постійного представництва з правом ведення господарської діяльності на території України - для юридичних осіб, створених та зареєстрованих відповідно до законодавства іноземної держави.

Орган державної влади, Рада міністрів Автономної Республіки Крим або орган місцевого самоврядування у місячний строк розглядає заяву (клопотання) і приймає рішення про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки (якщо такий проект відсутній) та/або про проведення експертної грошової оцінки земельної ділянки (крім земельних ділянок площею понад 50 гектарів для розміщення відкритих спортивних і фізкультурно-оздоровчих споруд) чи про відмову в продажу із зазначенням обґрунтованих причин відмови.

Підставою для відмови в продажу земельної ділянки є:

а) неподання документів, необхідних для прийняття рішення щодо продажу такої земельної ділянки;

б) виявлення недостовірних відомостей у поданих документах;

в) якщо щодо суб`єкта підприємницької діяльності порушена справа про банкрутство або припинення його діяльності;

г) встановлена цим Кодексом заборона на передачу земельної ділянки у приватну власність;

ґ) відмова від укладення договору про оплату авансового внеску в рахунок оплати ціни земельної ділянки.

Отже, ЗК України не передбачає права органу місцевого самоврядування скасовувати своє рішення по надання дозволу про проведення експертної грошової оцінки земельної ділянки, а передбачає лише право відмовити у продажі земельної ділянки у разі відмови покупця в укладанні договору про оплату авансового внеску в рахунок оплати ціни земельної ділянки.

Колегією суддів враховується, що рішення Вінницької міської ради від 25.06.2021 № 499 яким надано дозвіл на проведення експертної грошової оцінки земельної ділянки несільськогосподарського призначення, що перебуває в користуванні Спільного українсько-німецького підприємства у формі ТОВ "Вінорбіт" є ненормативним правовим актом органу місцевого самоврядування, яке було виконане, в підтвердження чого служить договір про проведення експертної грошової оцінки від 15.09.2021р. №39 укладений між Депаратаментом земельних ресурсів Вінницької міської ради і ФОП Медвецкою Т.В., копія витягу з звіту №15-09-39 від 15.09.2021р. копія рецензії від 17.09.2021, а також платіжне доручення про оплату авансового внеску позивачем.

Таким чином, скасування органом місцевого самоврядування попередньо прийнятого рішення про надання дозволу на проведення оцінки та повернення авансового внеску є незаконним оскільки прямо суперечить положенням ЗК України, ЗУ "Про місцеве самоврядування" (з врахуванням правових позицій Коституційного суду, викладених вище).

Щодо оскаржуваного рішення Вінницької міської ради в частині демонтажу захисної огорожі, то колегія суддів також погоджується з рішенням суду першої інстанції, що останнє є незаконним, оскільки Департаментом комунального господарства та благоустрою було надано позивачу дозвіл №78/В на встановлення такої огорожі в період з 18.02.2023 по 17.08.2023.

На підставі листа до комунального підприємства Вінницької міської ради "Адміністративно-технічний центр" 15.03.2023 було укладено договір про надання послуг №71 на встановлення такої огорожі та 21.03.2023 здійснено оплату робіт, що підтверджується платіжним дорученням від №28 21.03.2023.

Таким чином посилання скаржника на порушення позивачем норм Закону України "Про благоустрій населених пунктів" не беруться апеляційним судом до уваги, адже саме на виконання вимог вказаних Правил було отримано дозвіл на встановлення такої огорожі та проведено її влаштування.

Частиною 3 статті 13 ГПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

У відповідності до ст. 76 ГПК України, належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Зі змісту ст. 77 ГПК України вбачається, що обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Докази, одержані з порушенням закону, судом не приймаються.

Згідно зі ст. 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Згідно ч. 1 ст. 9 Конституції України та беручи до уваги ратифікацію Законом України від 17.07.1997 №475/97-ВР Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Першого протоколу та протоколів № 2,4,7,11 до Конвенції та прийняття Закону України від 23.02.2006 № 3477-IV (3477-15) "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", суди також повинні застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод (Рим, 4 листопада 1950 року) та рішення Європейського суду з прав людини як джерело права.

Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v. Spain) від 9 грудня 1994 року).

За таких обставин, колегія суддів вважає доводи скаржника, викладені в апеляційній скарзі, безпідставними та документально необґрунтованими, тому мотиви, з яких подана апеляційна скарга, не можуть бути підставою для скасування прийнятого у справі судового рішення.

На підставі ст. 129 ГПК України судовий збір за розгляд апеляційної скарги покладається на апелянта.

Керуючись ст.ст. 269, 270, 272, 273, 275, 276, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Вінницької міської ради на рішення Господарського суду Вінницької області від 01.06.2023 у справі №902/533/23 залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

2. Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку протягом двадцяти днів з дня складання повного судового рішення до Верховного Суду, відповідно до ст.ст. 287-291 ГПК України.

3. Справу №902/533/23 повернути до Господарського суду Вінницької області.

Повний текст постанови складений "27" вересня 2023 р.

Головуючий суддя Розізнана І.В.

Суддя Грязнов В.В.

Суддя Павлюк І.Ю.