ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"05" вересня 2023 р. Справа№ 927/177/23

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Гаврилюка О.М.

суддів: Суліма В.В.

Ткаченка Б.О.

за участю секретаря судового засідання: Ніконенко Є.С.

за участю представників сторін

від позивача: Волощук П.Ю. (в залі суду);

від відповідача: Цвіркун Ігор Олегович (поза межами приміщення суду);

розглянувши апеляційну скаргу Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Чернігівгаз"

на рішення Господарського суду Чернігівської області від 31.05.2023

у справі № 927/177/23 (суддя Демидова М.О.)

за позовом Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Чернігівгаз"

до Товариства з обмеженою відповідальністю Агропромислова компанія "Магнат"

про стягнення збитків у сумі 487 265,39 грн,-

За результатами розгляду апеляційної скарги Північний апеляційний господарський суд

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст рішення місцевого господарського суду

Рішенням Господарського суду Чернігівської області від 31.05.2023 у справі № 927/177/23 відмовлено в задоволенні позову Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Чернігівгаз" до Товариства з обмеженою відповідальністю Агропромислова компанія "Магнат" про стягнення збитків у сумі 487 265,39 грн.

Рішення мотивоване тим, що відповідачем виконувались сільськогосподарські роботи, а не земельні/земляні, про що помилково зазначено представниками позивача у акті обстеження місця пошкодження міжселищного підземного газопроводу в/т полі між селами Синдаревське та Хомівка від 15.10.2022. Позивачем не конкретизовано земельну ділянку, на якій відбулось пошкодження газопроводу. Кадастровий план земельних ділянок не містить позначень щодо наявності газопроводу та встановленої навколо нього охоронної зони. Матеріали справи не містять доказів того, що позивачем вчинялись дії щодо належного повідомлення власників земельних ділянок чи користувачів, тобто третіх осіб, щодо наявності на таких земельних ділянках об`єктів інфраструктури, а також щодо встановлення обмежень (обтяжень). Суд дійшов висновку про те, що вина відповідача у пошкодженні газопроводу, в результаті чого було припинене газопостачання природного газу, позивачем не доведена, тому підстави для стягнення з відповідача шкоди у сумі 487 265,39 грн є безпідставними та необґрунтованими і у задоволенні позову слід відмовити у повному обсязі.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнення її доводів

Не погоджуючись із рішенням Господарського суду Чернігівської області від 31.05.2023 у справі № 927/177/23, Акціонерне товариство "Оператор газорозподільної системи "Чернігівгаз" звернулося до Північного апеляційного господарського суду із апеляційною скаргою, в якій просить прийняти апеляційну скаргу Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Чернігівгаз" у справі № 927/177/23 до апеляційного провадження; скасувати рішення Господарського суду Чернігівської області від 31.05.2023 у справі № 927/177/23 та ухвалити нове рішення, яким задовольнити позов Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Чернігівгаз" про стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю Агропромислова компанія "Магнат" збитків в розмірі 487 265,39 грн в повному обсязі.

Підстави апеляційної скарги обґрунтовуються наступними доводами.

Скаржник зазначає, що неправомірними діями працівниками ТОВ АПК "Магнат" були нанесені матеріальні збитки позивачу, які складаються з наступного: вартості відновлювальних робіт пошкодженого газопроводу на суму 24 376 грн, вартості втраченого природного газу під час витоку на суму 17 444,19 грн, вартості робіт з відновлення газопостачання до 1873 житлових будинків на суму 285 445,20 грн.

На думку скаржника, протиправність поведінки полягає у тому, що представники відповідача 15.10.2022 приступили до виконання сільськогосподарських робіт без обов`язкового погодження та повідомлення позивача, що і призвело до пошкодження газопроводу та виникненню збитків.

Скаржник звертає увагу на фото, які додані до позовної заяви, з яких видно, що поруч з місцем прориву газопроводу приблизно 10 метрів знаходиться надземний вимикаючий газовий пристрій (засувка), огороджений металевою сіткою та покрашений у жовтий колір. Крім того, за 335 метрів до місця пошкодження газопроводу знаходиться орієнтирний металевий стовпчик висотою 1,5 метра покрашений у жовтий колір. Також в "Акті обстеження місця пошкодження міжселищного підземного газопроводу в/т на полі між селами Синдаревське та Хомівка" від 15.10.2022 року", зазначено, зокрема, що в ході обстеження місця пошкодження було виявлено попереднє, без погодження з позивачем виконання земляних (підготовчих) робіт в охоронній зоні підземних газопроводів, а саме, розчистка від порослі із зняттям верхнього шару грунту раніше не оброблювальної земельної ділянки з подальшим проведенням глибинної оранки. Місце пошкодження газопроводу знаходиться на відстані 158 метрів від дороги на с. Хомівка та 80 метрах від межі поля, в 100 метрах від залишків розчищеної порослі з грунтом, що має розміри 7*21 метр з висотою до 3-х метрів. Крім того, згідно із знімком екрану (скріншот) гугл карти з зображенням земельної ділянки, на якій відбулося пошкодження газопроводу, можна зробити висновок, що дана земельна ділянка раніше не оброблялась із за своїм розташуванням є сіножаттям. Відповідач проводив підготовчі земляні роботи шляхом розчистки та зняття верхнього шару грунту для подальшого використання в якості ріллі, що є порушенням земельного законодавства України відносно цільового використання земель.

Скаржник зазначає, що порушення відповідачем порядку проведення сільськогосподарських робіт з оранки землі в охоронній зоні у смузі 15м з обох боків від осі газопроводу призвело до пошкодження газопроводу, що заподіяло шкоду позивачу, яка полягала у відновленні належної роботи газорозподільної системи, а тому вважає, що має місце причинний зв`язок, як наступний елемент складу правопорушення.

Скаржник вказує на застосування п. 7.18 ДБН В.2.5.-20:2018 щодо норм прокладання газопроводів: для сталевих газопроводів не менше ніж 0,8м до верху газопроводів або футлярів. Допускається приймати глибину прокладання до 0,6м в місцях, де виключається рух транспорту. Тобто, норма ДБН зазначає прокладання газопроводу під час будівництва його та введення в експлуатацію. Пошкоджений газопровід будувався в 1996р., на момент прийняття його в експлуатацію -, глибина прокладання складала 0,9м. Натомість після будівництва не існує жодної норми ДБН, яка б передбачала глибину прокладання після його будівництва, тому це припущення суду, а на припущеннях не може ґрунтуватись законне та справедливе рішення.

Узагальнені доводи відзивів на апеляційну скаргу

Заперечуючи проти доводів апеляційної скарги, відповідач у відзиві на апеляційну скаргу, поданому до суду, вказав на те, що позивачем не доведено факту обізнаності відповідача щодо охоронної зони земельної ділянки; причинно-наслідковий зв`язок між подією і неповідомленням відповідачем оператора ГРМ про проведення сільськогосподарських робіт відсутній, так як аварія відбулася через порушення глибини прокладання газопроводу (замість глибини 0,9м газопровід прокладено на глибині 0,37м; жоден з доказів доданих до матеріалів справи не підтверджує наявності вини відповідача у ситуації яка склалась щодо пошкодження газопроводу; позивачем не доведено,що ним, як особою, на яку покладено обов`язок вчиняти попереджувальні заходи для безаварійної експлуатації газорозподільних систем, свої обов`язки вчинені у повному обсязі та належним чином (відсутня будь-яка демаркація зони, де знаходиться пошкоджений газопровід (як на місцевості, так і у Державних реєстрах); недотримання нормативної глибини прокладання газопроводу тощо).

Також відповідач зазначає про те, що під час судових дебатів, представник позивача визнав, що земельна ділянка, на якій сталося спірне пошкодження газопроводу, не відноситься до охоронної зони ГРМ і тому обмеження господарської діяльності на ній відсутні, а також про відсутні обов`язку позивача у реєстрації та демаркації вказаної земельної ділянки, як охоронної зони об`єкту ГРМ та підтримки технічного стану об`єкту ГРМ відповідно до обов`язкових Державних будівельних норм України та Технічного паспорту цього об`єкту, що суперечить вимогам нормативно-правових актів, які визначають правові засади функціонування ринку природного газу України та свідчать про повне перекладання позивачем власного обов`язку щодо забезпечення попереджувальних заходів безаварійної експлуатації газорозподільних систем на відповідача.

Дії суду апеляційної інстанції щодо розгляду апеляційної скарги по суті

Відповідно до протоколу передачі судової справи № 927/177/23 передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючий суддя - Гаврилюк О.М., судді: Ткаченко Б.О., Майданевич А.Г.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 19.06.2023 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Чернігівгаз" на рішення Господарського суду Чернігівської області від 31.05.2023 у справі № 927/177/23. Призначено апеляційну скаргу Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Чернігівгаз" на рішення Господарського суду Чернігівської області від 31.05.2023 у справі № 927/177/23 до розгляду у судовому засіданні 01.08.2023.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 25.07.2023 задоволено заяву представника Товариства з обмеженою відповідальністю Агропромислова компанія "Магнат" ( Цвіркуна І.О.) про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

У судовому засіданні 01.09.2023 оголошено перерву до 05.09.2023 о 10:00 в режимі відеоконференції.

Розпорядженням керівника апарату Північного апеляційного господарського суду від 04.09.2023, у зв`язку з перебуванням судді Майданевича А.Г., який не є головуючим суддею (суддею-доповідачем), на лікарняному, призначено повторний автоматизований розподіл справи.

Згідно з протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 04.09.2023, для розгляду справи № 927/177/23 визначено колегію суддів у складі: Гаврилюк О.М. - головуючий суддя, судді: Ткаченко Б.О., Сулім В.В.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 04.09.2023 прийнято справу № 927/177/23 до провадження у складі колегії суддів: головуючий суддя - Гаврилюк О.М., судді: Ткаченко Б.О., Сулім В.В.

Враховуючи викладене, воєнний стан в Україні та обмеження, спричинені цим станом, з метою повного, всебічного та об`єктивного розгляду справи, з огляду на положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, справа № 927/177/23 розглядалась протягом розумного строку.

Явка учасників справи та позиції учасників справи

Представник позивача у судовому засіданні 05.09.2023 підтримав доводи апеляційної скарги, просив скасувати рішення Господарського суду Чернігівської області від 31.05.2023 у справі № 927/177/23 та ухвалити нове рішення, яким задовольнити вимоги позивача про стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю Агропромислова компанія "Магнат" збитків в розмірі 487 265,39 грн в повному обсязі.

Представник відповідача у судовому засіданні 05.09.2023 заперечив проти доводів апеляційної скарги, просив рішення Господарського суду Чернігівської області від 31.05.2023 у справі № 927/177/23 залишити без змін, вимоги апеляційної скарги без задоволення.

Обставини справи, встановлені судом першої інстанції та перевірені судом апеляційної інстанції

15.10.2022 на полі с. Хомівка Ніжинського району Чернігівської області під час виконання сільськогосподарських робіт працівником ТОВ АПК "Магнат" трактором марки New Holland, державний № НОМЕР_1 пошкоджено підземний розподільчий газопровід високого тиску діаметром 76 мм, про що було складено Протокол огляду місця, де сталася аварія (нещасний випадок) від 15.10.2022 (т.1, а.с. 46), внаслідок чого у відповідності з підпунктом 8 пункту 1 глави 7 розділу VI Кодексу газорозподільних систем, затвердженого постановою НКРЕКП №2494 від 30.09.2015, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України №1379/27824 06.11.2015, AT "Чернігівгаз" тимчасово припинене газопостачання до с. Бакланово, с. Безуглівка, с. Бурківка, с. Крути, с. Кунашівка, с. Курилівка, с. Пашківка, с. Перебудова, с. Переяслівка, с. Поляна, с. Почечино, с. Синдаревське, с. Талалаївка Ніжинського району Чернігівської області, про що зазначено у протоколі. Всього припинено газопостачання до 1873 житлових будинків.

Згідно письмових пояснень тракториста ТОВ АПК "Магнат" ОСОБА_1 останній 15.10.2022 на тракторі New Holland ( державний № НОМЕР_1 ) виконував рихлення землі на полі між селами Хомівка та Синдаревське (№207) (біля газової засувки) почув стукіт в землеобробний агрегат і побачив стовп пилу, після чого зателефонував інженеру Рубець М.М. і повідомив про подію (т.1, а.с. 47).

Позивач вказує про те, що на фото, які додані до позовної заяви, видно, що поруч з місцем пориву газопроводу приблизно біля 10 метрів знаходиться надземний вимикаючий газовий пристрій (засувка), огороджений металевою сіткою та покрашений у жовтий колір. Крім того, за 335 метрів до місця пошкодження газопроводу знаходиться орієнтирний металевий стовпчик висотою 1,5 метри, пофарбований у жовтий колір (т.1, а.с. 91-101).

За доводами позивача земельна ділянка площею 0,0003 га, на якому розташований надземний вимикаючий газовий пристрій (засувка), поблизу якого відбулося пошкодження газопроводу, належить на праві постійного користування АТ "Чернігівгаз", кадастровий номер :08:001:2279, що підтверджується "Технічною документацією із землеустрою щодо встановлення (відновлення) меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) АТ "Чернігівгаз" площею 0,0003 га, для розміщення газових пунктів, шкафних газопостачальних пунктів та засувок, яка розташована за адресою: Чернігівська область, Ніжинський р-н, с. Хомівка", витягом з Державного земельного кадастру про земельну ділянку (т.1, а.с. 103-138, 139, 140-143).

В Акті обстеження місця пошкодження міжселищного підземного газопроводу в/т на полі між селами Синдоревське та Хомівка" від 15.10.2022 серед іншого зазначено, що в ході обстеження місця пошкодження було виявлено попереднє, без погодження з АТ "Чернігівгаз" виконання земляних (підготовчих) робіт в охоронній зоні підземних газопроводів, а саме розчистка від порослі із зняттям верхнього шару ґрунту раніше не оброблювальної земельної ділянки з подальшим проведенням глибинної оранки. Місце пошкодження газопроводу знаходиться на відстані 158 метрів від дороги на с. Хомівка та 80 метрах від межі поля, в 100 метрах від залишків розчищеної порослі з ґрунтом, що має розміри 7*21 метр з висотою до 3-х метрів (т.1, а.с. 78-79).

Згідно із інформацією Головного управління Держгеокадастру у Чернігівській області №29-25-0.2-356/2-23 від 23.01.2023 земельна ділянка з кадастровим номером :08:001:1875, на якій відбулося пошкодження газопроводу, відноситься до кормових угідь (сіножаті) (т.1, а.с. 144).

Позивач, посилаючись на знімок екрану (скріншот) гугл-карти із зображенням земельної ділянки на якій відбулося пошкодження газопроводу, зазначає про те, що дана земельна ділянка раніше не оброблялася. Відповідач проводив підготовчі земляні роботи шляхом розчистки та зняття верхнього шару ґрунту для подальшого використання земельної ділянки для ріллі, що є порушенням земельного законодавства України відносно цільового використання земель (т. 1, а.с. 100).

За доводами позивача внаслідок пошкодження газопроводу працівником відповідача стався витік природного газу, у зв`язку з чим було тимчасово припинено газопостачання у селах до с. Бакланово, с. Безуглівка, с. Бурківка, с. Крути, с. Кунашівка, с. Курилівка, с. Пашківка, с. Перебудова, с. Переяслівка, с. Поляна, с. Почечино, с. Синдаревське, с. Талалаївка Ніжинського району Чернігівської області, всього припинено газопостачання до 1873 житлових будинків.

З метою відновлення належної роботи газорозподільної системи АТ "Чернігівгаз" був проведений комплекс необхідних ремонтно-відновлювальних робіт з усунення наслідків аварії на підземному розподільчому газопроводі, а саме: замінено ділянку підземного газопроводу, після були виконані роботи з відновлення газопостачання (повторний пуск) до 1873 житлових будинків; у зв`язку з пошкодженням газопроводу АТ "Чернігівгаз" понесло матеріальні збитки на загальну суму 487 265,39 грн.

У підтвердження вартості відновлювальних робіт пошкодженого газопроводу на суму 24 376 грн позивачем суду надано "Локальний кошторис на будівельні роботи № 02-01-2 на ремонт підземного розподільчого газопроводу високого тиску с. Хомівка, Ніжинського р-н Чернігівської обл." складеного в поточних цінах станом на 24.10.2022 (т.1, а.с. 146-151); розрахунок вартості втраченого природного газу під час витоку на суму 177 444,19 грн: "Розрахунок втрат газу при пошкодженні розподільчого газопроводу 15.10.2022. Ніжинський р-н, с. Хомівка, на полі", виконаний згідно п. 10 глави 3 розділу XI Кодексу газорозподільних систем; рахунок на оплату №62018686 від 18.10.2022 на суму 177444,19 грн, акт приймання-передачі природного газу №14165 від 31.10.2022; договір купівлі-продажу природного газу №101/ПГ- 3296-ОГРМ (т.1, а.с. 152,153,154,156-169); документи в обґрунтування вартості робіт з відновлення газопостачання до 1873 житлових будинків на суму 285 445,20 грн: розрахунок збитків з відновлення газопостачання до 1873 житлових будинків на суму 285445,20 грн; акт на відключення подачі газу від 15.10.2022, акт на підключення подачі газу від 30.10.2022, Реєстр особових рахунків, за якими було тимчасово припинено газопостачання внаслідок пошкодження підземного розподільчого газопроводу високого тиску 1-шої категорії діаметром 76 мм біля с. Хомівка Ніжинського району Чернігівської області 15.10.2022, акти на відключення та підключення подачі газу до індивідуальних житлових будинків с. Бакланово, с. Безуглівка, с. Бурківка, с. Крути, с. Кунашівка, с. Курилівка, с. Пашківка, с. Перебудова, с. Переяслівка, с. Поляна, с. Почечино, с. Синдаревське, с. Талалаївка Ніжинського району Чернігівської області - всього 1873 індивідуальних житлових будинків, Прейскурант вартості монопольних робіт з припинення та відновлення газопостачання", що є Додатком № 63 до наказу АТ "Чернігівгаз" "Щодо цін на платні послуги" від 04.11.2021 № Но-510/1 (т.1, а.с. 176- т.9 , а.с. 96).

Відповідачу направлена претензія №14001-Сл-14292- 1222 від 30.12.2022 щодо добровільної, в порядку досудового врегулювання, сплати суми збитків (т. 1, а.с. 176-177).

Відповідач залишив претензію без відповіді та задоволення.

Як зазначив позивач, розташування в безпосередній близькості наземного вимикаючого газового пристрою та орієнтирного стовпчика дає певне розуміння щодо напрямку проходження підземної частини газопроводу. Відповідальна особа з боку відповідача повинна була за цих обставин з`ясувати місце проходження газопроводу та погодити Оператором ГРМ АТ "Чернігівгаз" можливість виконання сільськогосподарських робіт на даній земельній ділянці. Такі дії могли б запобігти пошкодженню газопроводу та виникненню пов`язаних з цим матеріальних збитків, але всупереч встановленому порядку представники відповідача 15.10.2022 розпочали виконання сільськогосподарських робіт без обов`язкового погодження та повідомлення АТ "Чернігівгаз" Оператора ГРМ, що і призвело до пошкодження газопроводу та виникненню збитків, які полягали у відновленні належної роботи газорозподільної системи.

Збитки у сумі 487265,39 грн заявлені до стягнення позивачем за даним позовом.

У матеріалах справи наявні копії кримінального провадження Головного управління національної поліції в Чернігівській області №0001013, які витребувані судом за клопотанням відповідача.

У постанові про закриття кримінального провадження від 09.12.2022 (т. 10, а.с. 83-84) серед іншого зазначено, що допитаний як свідок механізатор ТОВ АПК "Магнат" Зима В.А. пояснив, що під час земельних робіт на сільськогосподарській техніці (тракторі) на земельній ділянці поблизу с. Хомівка випадково без прямого умислу пошкодив газопровідну трубу. Крім того, слідством встановлено, що надані документи АТ "Чернігівгаз" не підтверджують, що пошкоджений газопровід відноситься до магістральних або промислових газопроводів та не їх відводом. Також у протоколі зазначено про те, що на місці, де відбулась аварія газопровідної труби, відсутня демаркація.

Однак, відповідач заперечив проти позовних вимог з підстав, викладених у відзиві на позов.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, колегія суддів апеляційного господарського суду погоджується із висновком господарського суду першої інстанції про відсутність підстав для задоволення позову, з огляду на наступне.

Мотиви та джерела права, з яких виходить суд апеляційної інстанції при прийнятті постанови

Відповідно до вимог ч.ч. 1, 2, 4, 5 ст. 269 Господарського процесуального кодексу України (надалі - ГПК України) суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. У суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Суд, беручи до уваги межі перегляду справи в апеляційній інстанції, обговоривши доводи апеляційної скарги, проаналізувавши на підставі фактичних обставин справи застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права при прийнятті оскаржуваного судового рішення, дійшов висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, а оскаржуване рішення місцевого господарського суду не підлягає зміні чи скасуванню, виходячи з наступних підстав.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 22 ЦК України збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).

Згідно з ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

При цьому відсутність своєї вини доводить особа, яка завдала шкоди (ч. 2 ст. 1166 ЦК України).

Для застосування такої міри відповідальності, як стягнення збитків, потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення. При цьому відсутність своєї вини доводить особа, яка завдала шкоди (ч.2 ст.1166 ЦК України).

У деліктних правовідносинах саме на позивача покладається обов`язок довести наявність шкоди, протиправність (незаконність) поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою. У свою чергу відповідач повинен довести, що в його діях (діях його працівників) відсутня вина у заподіянні шкоди.

Протиправна поведінка особи може виявлятися у прийнятті нею неправомірного рішення або у неправомірній поведінці (діях або бездіяльності). Протиправною у цивільному праві вважається поведінка, яка порушує імперативні норми права або санкціоновані законом умови договору, внаслідок чого порушуються права іншої особи. Під шкодою (збитками) розуміється матеріальна шкода, що виражається у зменшенні майна потерпілого в результаті порушення належного йому майнового права, та (або) применшенні немайнового блага (життя, здоров`я тощо). Причинний зв`язок між протиправною поведінкою особи та завданою шкодою є обов`язковою умовою відповідальності, яка передбачає, що шкода стала об`єктивним наслідком поведінки заподіювача шкоди (наведену правову позицію викладено у постановах Верховного Суду від 10.12.2018 у справі № 902/320/17, від 16.04.2020 у справі № 904/5489/18).

Для застосування такого виду цивільно-правової відповідальності, як відшкодування шкоди, потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення: 1) протиправної поведінки; 2) шкоди та її розміру; 3) причинного зв`язку між протиправною поведінкою заподіювача та шкодою; 4) вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає.

Деліктна відповідальність за загальним правилом настає лише за наявності вини заподіювача шкоди. Шкода - це зменшення або знищення майнових чи немайнових благ, що охороняються законом. Протиправною є поведінка, що не відповідає вимогам закону або договору, тягне за собою порушення майнових прав та інтересів іншої особи і спричинила заподіяння збитків. Причинний зв`язок як елемент цивільного правопорушення виражає зв`язок протиправної поведінки та шкоди, що настала, при якому протиправність є причиною, а шкода - наслідком.

Важливим елементом доказування підстав для стягнення шкоди є встановлення причинного зв`язку між протиправною поведінкою відповідача та шкодою потерпілої сторони. Позивачу належить довести, що протиправна дія чи бездіяльність заподіювача є причиною, а шкода, яка завдана особі, - наслідком такої протиправної поведінки.

Наявність всіх зазначених вище умов є обов`язковою для прийняття судом рішення про відшкодування шкоди. Відсутність хоча б одного із цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду.

Під збитками необхідно розуміти фактичні втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, витрати, вже зроблені потерпілим, або які мають бути ним зроблені, та упущену вигоду. При цьому такі витрати мають бути безпосередньо, а не опосередковано пов`язані з відновленням свого порушеного права, тобто з наведеного випливає, що без здійснення таких витрат неможливим було б відновлення свого порушеного права особою.

Враховуючи визначені цивільно-процесуальним законодавством принципи змагальності і диспозитивності цивільного судочинства, можна зробити висновок, що законодавством не покладається на позивача обов`язок доказування вини відповідача у заподіянні шкоди, діє презумпція вини. У свою чергу відповідач повинен довести, що в його діях (діях його працівників) відсутня вина у заподіянні шкоди. Якщо під час розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Такий правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду від 28.10.2019 у справі № 554/1583/16-ц.

Згідно з ч. 1 ст. 1172 ЦК України юридична або фізична особа відшкодовує шкоду, завдану їхнім працівником під час виконання ним своїх трудових (службових) обов`язків.

Відповідно до ст. 1187 ЦК України джерелом підвищеної небезпеки є діяльність, пов`язана з використанням, зберіганням або утриманням транспортних засобів, механізмів та обладнання, використанням, зберіганням хімічних, радіоактивних, вибухо- і вогненебезпечних та інших речовин, утриманням диких звірів, службових собак та собак бійцівських порід тощо, що створює підвищену небезпеку для особи, яка цю діяльність здійснює, та інших осіб. Шкода, завдана джерелом підвищеної небезпеки, відшкодовується особою, яка на відповідній правовій підставі (право власності, інше речове право, договір підряду, оренди тощо) володіє транспортним засобом, механізмом, іншим об`єктом, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку. Особа, яка здійснює діяльність, що є джерелом підвищеної небезпеки, відповідає за завдану шкоду, якщо вона не доведе, що шкоди було завдано внаслідок непереборної сили або умислу потерпілого.

Як вірно встановлено господарським судом першої інстанції, спірні правовідносини між позивачем та відповідачем регулюються Цивільним кодексом України; Господарським кодексом України; Законом України "Про ринок природного газу" від 09.04.2015 № 329-VII; Кодексом газорозподільних систем, затвердженим Постановою НКРЕКП № 2494 від 30.09.2015; Правилами безпеки систем газопостачання, що затверджені Наказом Міністерства енергетики та вугільної промисловості України № 285 від 15.05.2015.

Позивач у даній справі є оператором газорозподільної системи. Отже, спірні правовідносини регулюються Кодексом газорозподільних систем, затвердженим постановою НКРЕКП від 30.09.2015 №2494 (зареєстровано в Міністерстві юстиції 6.11.2015 за №1379/27824), Правилами безпеки систем газопостачання, що затверджені наказом Міністерства вугільної енергетики та вугільної промисловості від 15.05.2015 № 285.

За змістом п. 17 статті 1 Закону України "Про ринок природного газу" оператор газорозподільної системи (далі - Оператор ГРМ) - суб`єкт господарювання, який на підставі ліцензії здійснює діяльність із розподілу природного газу газорозподільною системою на користь третіх осіб (замовників).

Відповідно до ч. 1 ст. 37 Закону України "Про ринок природного газу" оператор газорозподільної системи відповідає за надійну та безпечну експлуатацію, підтримання у належному стані та розвиток (включаючи нове будівництво та реконструкцію) газорозподільної системи.

Згідно п. 2 ч. 2 ст. 38 Закону України "Про ринок природного газу" з метою виконання функцій, передбачених частиною першою статті 37 цього Закону, оператор газорозподільної системи зобов`язаний вживати заходів з метою забезпечення безпеки постачання природного газу, в тому числі безаварійної та безперебійної роботи газорозподільної системи.

Відповідно до п. 2 розділу 2 глави 1 Кодексу газорозподільних систем (далі КГС) оператор газорозподільної системи (далі ГРМ) відповідає за надійну та безпечну експлуатацію, підтримання у належному стані та розвиток (будівництво) газорозподільної системи, яка на законних підставах перебуває у його власності чи користуванні, належну організацію та виконання розподілу природного газу.

Експлуатацію газорозподільних систем здійснюють виключно оператори газорозподільних систем (п.1 розділу 1 глави 3 КГС).

Оператор ГРМ повинен забезпечити попереджувальні заходи безаварійної експлуатації газорозподільних систем, а саме комплекс робіт, що виконується на підставі результатів технічного огляду або технічного обстеження газорозподільних систем, з метою забезпечення її подальшого безаварійного експлуатування шляхом проведення технічного обслуговування, поточного або капітального ремонтів. У разі виникнення аварійної ситуації Оператор ГРМ зобов`язаний вжити необхідних заходів, спрямованих на відновлення належної роботи газорозподільної системи (п. 4 розділу 1 глави 3 КГС).

Отже, відповідно до вимог Закону АТ "Чернігівгаз" як Оператор ГРМ зобов`язаний вживати заходів з безпеки постачання природного газу, безаварійної та безперебійної роботи газорозподільної системи у межах Чернігівської області, а також забезпечити попереджувальні заходи безаварійної експлуатації газорозподільних систем.

Главою 4 розділу III Кодексу газорозподільних систем, визначено порядок проведення земляних робіт у охоронній зоні об`єктів газорозподільної системи (об`єктів ГРМ):

- охоронна зона об`єктів ГРМ поширюється на газопроводи з надлишковим тиском природного газу не більше 1,2 МПа, ГРП, ШРП, вузли обліку природного газу, засоби захисту газопроводів від електрохімічної корозії, споруди і пристрої на газопроводах, розпізнавальні та сигнальні знаки місцезнаходження газопроводів і споруд на них, за винятком внутрішньобудинкових газових мереж (пункт 1);

- власники або користувачі земельної ділянки, органи виконавчої влади, органи місцевого самоврядування, Оператори ГРМ вживають заходів щодо охорони земель та дотримання встановлених обмежень у використанні земель охоронних зон об`єктів ГРМ (пункт 4);

- земельні ділянки, що входять до охоронних зон, використовуються власниками, орендарями земельних ділянок, землевласниками та землекористувачами з обов`язковим дотриманням вимог цього Кодексу (пункт 5). Проведення ремонтних будівельних та/або земляних робіт в охоронній зоні ГРМ здійснюється відповідно до законодавства за письмовим погодженням Оператора ГРМ (пункт 7);

- юридичні та фізичні особи, а також фізичні особи-підприємці, що проводять ремонтні, будівельні та земляні роботи в охоронних зонах, зобов`язані не пізніше ніж за добу до початку робіт повідомити представника Оператора ГРМ щодо проведення робіт (пункт 16);

- фізична особа або персонал юридичної особи чи фізичної особи - підприємця, залучені для проведення ремонтних, будівельних та земляних робіт в охоронних зонах, повинні бути ознайомлені (проінструктовані) представником Оператора ГРМ з інформацією про місцезнаходження газопроводу і споруд на ньому, їх позначення на місцевості, можливі аварійні ситуації і дії при їх виникненні (пункт 17).

Сільськогосподарські ж роботи в охоронних зонах проводяться власниками, орендарями земельних ділянок, землевласниками та землекористувачами з попереднім повідомленням про їх початок Оператора ГРМ (пункт 6).

Межі охоронних зон газорозподільної системи визначаються відповідно до Правил безпеки систем газопостачання, затверджених наказом Міністерства енергетики та вугільної промисловості України від 15.05. 2015 №285, зареєстрованих у Міністерстві юстиції України 08.06.2015 за № 674/27119 (далі - ПБСГ) (пункт 18).

Згідно із п. 2.1 розділу II Правил безпеки систем газопостачання, охоронна зона об`єктів газорозподільної системи - територія, обмежена умовними лініями уздовж наземних, надземних і підземних газопроводів та їх споруд по обидва боки від крайніх елементів конструкції розподільчих газопроводів та по периметру наземних споруд на визначеній відстані, на якій обмежується провадження господарської та іншої діяльності.

Як зазначав представник позивача у судових засіданнях, земельна ділянка, на якій сталося спірне пошкодження газогону, не відноситься до охоронної зони і тому обмеження господарської діяльності на ній відсутні і також відсутній обов`язок позивача забезпечувати реєстрацію та демаркацію вказаної земельної ділянки як охоронної зони.

Згідно вимог пункту 7.23 Державних будівельних норм України "Газопостачання" ДБН В.2.5.-20:2018 траси підземних газопроводів повинні бути відмічені табличками-покажчиками. Покажчики встановлюються, зокрема, на прямих ділянках траси газопроводу на відстані прямої видимості не більше 200 метрів один від одного на території населених пунктів та не більше ніж через 500 метрів за межами населених пунктів (з урахуванням показчиків, встановлених у місцях розташування споруд, поворотів і відгалужень газопроводів). На сталевих газопроводах між населеними пунктами допускається використовувати як орієнтирні стовпчики контрольні трубки.

Як встановлено судом, на місці огляду, де сталася аварія, проводилась фото фіксація аварії, про що зазначено у акті обстеження місця пошкодження міжселищного підземного газопроводу в/т на полі між селами Синдоревське та Хомівка від 15.10.2022. Позивач посилається на фото з місця аварії та вказує на те, що поруч з місцем пориву газопроводу приблизно 10 метрів знаходиться надземний вимикаючий газовий пристрій (засувка), огороджений металевою сіткою та пофарбований у жовтий колір. Крім того, за 335 метрів до місця пошкодження газопроводу знаходиться орієнтирний металевий стовпчик висотою 1,5 метри, пофарбований у жовтий колір (т.1, а.с. 91-101).

У наданому позивачем акті обстеження місця пошкодження 15.10.2022 (т.1, а.с. 78-79) вказано про те, що місце пошкодження газопроводу знаходиться на відстані 158 метрів від дороги на с. Хомівка та 80 метрах від межі поля, в 100 метрах від залишків розчищеної порослі з ґрунтом, що має розміри 7*21 метр з висотою до 3-х метрів. Виявлено стовпчик висотою 1,5 м із вказуванням місця проходження газопроводу, а також в 10 метрах встановлений надземний вимикаючий пристрій (засувка).

У Протоколі огляду місця, де сталася аварія (нещасний випадок) від 15.10.2022 (т.1, а.с. 46) зафіксовано, що перед місцем пошкодження за 9 метрів знаходиться металева засувка.

Однак, як вбачається із матеріалів справи, відомості про те, що за 335 метрів до місця пошкодження газопроводу знаходиться орієнтирний металевий стовпчик висотою 1,5 метра, пофарбований у жовтий колір, як про це зазначав позивач, посилаючись на фото, відсутні, не зазначено таких відомостей ні у акті, ні у протоколі.

Крім того, колегія суддів апеляційного господарського суду враховує те, що вказані вище обставини підтверджено і у постанові про закриття кримінального провадження від 09.12.2022 (т. 10, а.с. 83-84) де серед іншого, зазначено, що надані документи АТ "Чернігівгаз" не підтверджують, що пошкоджений газопровід відноситься до магістральних або промислових газопроводів та не їх відводом. У постанові також зазначено і те, що на місці, де відбулась аварія газопровідної труби, відсутня демаркація, що спростовує доводи позивача про наявну демаркацію зони, де знаходиться траса газопроводу.

Так, у Акті обстеження місця пошкодження міжселищного підземного газопроводу в/т на полі між селами Синдаревське та Хомівка від 15.10.2022, зазначено, що в ході обстеження місця пошкодження виявлено попереднє, без погодження з АТ "Чернігівгаз" виконання земляних (підготовчих) робіт в охоронній зоні підземних газопроводів, а саме, розчистка від порослі із зняттям верхнього шару ґрунту раніше не оброблювальної земельної ділянки з подальшим проведенням глибинної оранки.

Міністерство регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України щодо визначення поняття "земляні роботи" і порядку проведення підготовчих робіт під час будівництва листом №7/14-3872 від 07.03.2012 роз`яснило, що усталеною практикою є віднесення до земляних робіт комплексу робіт, пов`язаних з розробкою, переміщенням, укладанням та ущільненням ґрунту, вичерпний перелік яких наведено у ДБН Д.2.2-1-99 "Ресурсні елементні кошторисні норми на будівельні роботи. Земляні роботи", що містить норми на розробку, переміщення ґрунту та супутні роботи в промисловому, житлово-цивільному, транспортному та гідротехнічному будівництві".

Наказом № 667 від 28.12.2012 "Про прийняття національних стандартів, розроблених методом перевидання (передруку) на заміну державних будівельних норм (ДБН), прийнятих до 2001 року" на заміну вказаним містить ресурсні елементи та кошторисні норми на будівельні роботи (витрати на оплату праці робочих-будівельників і машиністів, норми часу експлуатації будівельних машин і механізмів, кошторисні норми витрат будівельних матеріалів), необхідних для визначення потреби в ресурсах при виконанні земляних робіт.

Як вбачається із доводів позивача, останній вказує на те, що пошкодження газогону сталось при виконанні відповідачем земляних робіт, отже, позивач ототожнює сільськогосподарські роботи із земляними.

Однак, враховуючи те, що поняття "земляні роботи" і "сільськогосподарські роботи" не є тотожними поняттями, з огляду на визначений порядок виконання земляних робіт, визначений ДБН А.3.2-2-2009, затвердженими наказами Мінрегіонбуду України від 27.01.2009 № 45, від 04.06.2010 № 202, від 25.05.2011 № 53 та наказ Мінрегіону від 30.12.2011 № 417, чинними з 01.04.2012, оскільки виконання сільськогосподарських робіт не передбачає глибинну розробку, переміщення, ущільнення грунту, тощо, а є спектром робіт з обробки виключно верхнього родючого шару грунту, законодавством встановлено спрощений порядок для початку проведення таких робіт у встановлених охоронних зонах об`єктів ГРМ - шляхом надсилання повідомлення оператору ГРМ.

Тобто, поняття "земляні роботи" є нерозривно пов`язаним з будівництвом і є комплексом робіт, в тому числі глибинним переміщенням, ущільненням, розробкою грунту, що у свою чергу несе збільшені ризики пошкодження газопроводів, для запобігання чого Кодексом газорозподільних систем встановлено більш жорсткі умови для отримання дозволу для початку проведення таких робіт у встановлених охоронних зонах об`єктів ГРМ - шляхом отримання виконавцем погодження у оператора ГРМ.

Враховуючи викладене, колегія суддів апеляційного господарського суду погоджується із висновком господарського суду першої інстанції про те, що, відповідачем виконувались сільськогосподарські роботи, а не земельні/земляні роботи, про що помилково зазначено представниками позивача у Акті обстеження місця пошкодження міжселищного підземного газопроводу в/т на полі між селами Синдаревське та Хомівка від 15.10.2022 і саме про виконання відповідачем сільськогосподарських робіт зазначено у постанові Ніжинського районного відділу поліції Головного управління національної поліції в Чернігівській області від 09.12.2022 про закриття кримінального провадження (т. 10, а.с. 46-47).

Тобто доводи позивача як у позовній заяві, так і у апеляційній скарзі щодо необхідності попереднього попередження відповідачем Оператора ГРМ про виконання робіт є спростованими.

Кодекс газорозподільних систем, затверджений постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг №2494 від 30.09.2015, визначає, що власники або користувачі земельної ділянки, органи виконавчої влади, органи місцевого самоврядування, Оператори ГРМ вживають заходів щодо охорони земель та дотримання встановлених обмежень у використанні земель (пункт 4 розділу 4 глави 3 Основні правила технічної експлуатації газорозподільної системи).

Стаття 11 Закону України "Про трубопровідний транспорт" передбачає встановлення охоронних зон уздовж трубопроводів. Земля в межах охоронних зон не вилучається, а використовується з обмеженнями (обтяженнями) відповідно до закону або договору. Порядок встановлення, розмір та режим використання охоронної зони об`єкта трубопровідного транспорту визначаються законодавством України.

Згідно із статтею 99 Земельного кодексу України власники або землекористувачі земельних ділянок чи інші заінтересовані особи можуть вимагати встановлення таких земельних сервітутів як право на розміщення об`єктів трубопровідного транспорту

Відповідно до статті 1 Закону України "Про державний земельний кадастр" державний земельний кадастр - єдина державна геоінформаційна система відомостей про землі, розташовані в межах державного кордону України, їх цільове призначення, обмеження у їх використанні, а також дані про кількісну і якісну характеристику земель, їх оцінку, про розподіл земель між власниками і користувачами.

Відомості про обмеження у використанні земель підлягають внесенню до Державного земельного кадастру на підставі заяви: власника земельної ділянки, користувача земельної ділянки державної чи комунальної власності або особи, на користь якої встановлені обмеження, - щодо обмежень, які стосуються використання певної земельної ділянки; органу виконавчої влади, органу місцевого самоврядування, рішенням якого затверджена документація із землеустрою, яка є підставою для внесення відомостей про ці обмеження до Державного земельного кадастру, - щодо інших обмежень (стаття 28 Закону України "Про державний земельний кадастр").

Згідно із інформацією зазначеною у витягах є Державного земельного кадастру про земельні ділянки з кадастровими номерами № :08:001:1875,:08:001:2292 та :08:001:2293, такі не містять відомостей про обмеження у використанні земельних ділянок, встановлені Порядком ведення Державного земельного кадастру. Відповідно до додатків до таких витягів кадастровий план земельних ділянок не містять позначень щодо наявності газопроводу та встановленої навколо нього охоронної зони.

Отже, саме позивач як особа, на балансі якої відповідно до довідки №140-Д664-0123 від 01.01.2023 (т.1 а.с. 145) перебуває газопровід високого тиску с. Пашківка та на яку законодавчо покладено обов`язок забезпечувати попереджувальні заходи для безаварійної експлуатації газорозподільних систем, не звернувся з відповідною заявою до Державного кадастрового реєстратора щодо встановленням на ці земельні ділянки зон обмеження використання земель у зв`язку із наявністю прокладеного газопроводу та не вжито інших заходів щодо його позначення.

Слід зазначити, що у Державному земельному кадастрі відсутні відомості про обмеження використання земельних ділянок як з кадастровими номерами № :08:001:2292 та №:08:001:2293, так і ділянки з кадастровим номером № :08:001:1875 (яку помилково зазначено позивачем), тобто у відповідача був відсутній обов`язок повідомляти або погоджувати про проведення сільськогосподарських робіт на цих ділянках.

Матеріали справи не містять доказів того, що позивачем вчинялись дії щодо належного повідомлення власників земельних ділянок чи користувачів, тобто третіх осіб, щодо наявності на таких земельних ділянках об`єктів інфраструктури, а також щодо встановлення обмежень (обтяжень), також не надано доказів встановлення сервітуту щодо земельних ділянок як право на розміщення об`єктів трубопровідного транспорту АТ "Оператор газорозподільної системи "Чернігівгаз" суду не надано.

Отже, колегія суддів апеляційного господарського суду погоджується із висновком господарського суду першої інстанції про те, що саме бездіяльність позивача, яка полягала у відсутності демаркації знаходження трубопроводу, особа відповідача, яка давала виконувала сільськогосподарські роботи та надавала пояснення (т.1, а.с. 47) - тракторист ТОВ АПК "Магнат" Зима В.А., не міг бути повідомлений про обмеження сільськогосподарських робіт на земельній ділянці, де відбулась аварія.

Крім того, за наслідками відсутності злочину, передбаченого ч. 1 ст. 192 Кримінального Кодексу України, постановою Ніжинського районного відділу поліції Головного управління національної поліції в Чернігівській області від 09.12.2022 кримінальне провадження №0001013 від 15.10.2022 закрите у зв`язку із відсутністю в діянні складу кримінального правопорушення.

Також слід зазначити про те, що матеріалами кримінального провадження зафіксовано те, що прокладання газопроводу (труби) у місці, де відбулась аварія, знаходиться на відстані від поверхні грунту приблизно на глибині 37 см, (тобто є меншою, ніж встановлено нормами Державних будівельних норм України "Газопостачання" ДБН В.2.5.-20:2018), натомість згідно даних паспорту №32 розподільного газопроводу високого тиску тиск в газопроводі високий, дата закінчення будівництва 1996 рік, знаходиться на балансі "НУГГ", діаметр газопроводу 0 76 протяжністю 2539 метрів 0 57 протяжністю 617,5 метрів, глибина закладення газопроводу 0,9 метра (т. 1, а.с. 69-70).

Колегія суддів не погоджується із доводами апеляційної скарги, враховуючи викладене та наступне.

Так, посилання скаржника на те, що у рішенні міститься посилання на норми Державних будівельних норм України "Газопостачання" ДБН В.2.5.-20:2018, а саме пункту 7.18, яким встановлено норми глибини прокладання газопроводів, натомість пошкоджений газопровід будувався в 1996р., на момент прийняття його в експлуатацію -, глибина прокладання складала 0,9м і після будівництва не існує жодної норми ДБН, яка б передбачала глибину прокладання після його будівництва, тому це припущення суду, а на припущеннях не може ґрунтуватись законне та справедливе рішення, оцінюється колегією суддів апеляційного господарського суду критично, оскільки, враховуючи обставини справи, саме лише посилання господарського суду першої інстанції на ДБН В.2.5.-20:2018 не може бути підставою для скасування правильного рішення суду.

Статтею 13 ГПК України встановлено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Відповідно до ст.ст. 76-79 ГПК України, належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. Достовірними є докази, створені (отримані) за відсутності впливу, спрямованого на формування хибного уявлення про обставини справи, які мають значення для справи. Наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

За приписами ч. 1 ст. 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Враховуючи викладене, оцінивши подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному, всебічному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, колегія суддів апеляційного господарського суду, з огляду на те, що вина відповідача у пошкодженні газопроводу, в результаті чого було припинене газопостачання природного газу, позивачем не доведена, тому підстави для стягнення з відповідача шкоди у сумі 487 265,39 грн є безпідставними та необгрунтованими, погоджується із висновком господарського суду першої інстанції про відсутність підстав для задоволення позовних вимог, у зв`язку із чим, підстави для зміни чи скасування рішення Господарського суду Чернігівської області від 31.05.2023 у справі № 927/177/23 відсутні.

Доводи апеляційної скарги не спростовують висновків, викладених у рішенні Господарського суду Чернігівської області від 31.05.2023 у справі № 927/177/23.

Враховуючи обставини справи, аналізуючи питання обсягу дослідження доводів сторін, що були покладені в основу оскаржуваного судового рішення, колегія суддів апеляційного господарського суду зазначає про те, що рішення національного суду повинно містити мотиви, які достатні для того, щоб відповісти на істотні аспекти доводів сторони (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" від 09.12.1994; п. 29-30), однак, це право не може сприйматись, як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Проніна проти України" від 18.07.2006; п. 23; рішення у справі "Hirvisaari v. Finland" ("Хірвісаарі проти Фінляндії; п. 32).

Враховуючи встановлені обставини справи, колегія суддів апеляційного господарського суду вважає, що наведене місцевим судом мотивування є достатнім для обґрунтування свого рішення за аргументами та доказами, які наявні у матеріалах справи. При цьому, рівень деталізації судом своїх доводів в будь-якому разі не призвів до неправильного вирішення справи, тому підстави для скасування рішення Господарського суду Чернігівської області від 31.05.2023 у справі № 927/177/23, відсутні.

З приводу решти доводів скаржника, викладених в його скарзі, колегія суддів звертає увагу, що такі аргументи враховані апеляційним судом, при цьому оскаржуване рішення є вмотивованим, місцевим судом зазначено з достатньою ясністю підстави, на яких ґрунтуються його висновки, що відповідає практиці Європейського суду з прав людини (рішення у справах "Хаджинастасиу проти Греції", "Кузнєцов та інші проти Російської Федерації").

Висновки суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги

Колегія суддів зазначає, що враховуючи положення частини 1 статті 9 Конституції України та беручи до уваги ратифікацію Законом України від 17.07.1997 № 475/97-ВР Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Першого протоколу та протоколів № 2,4,7,11 до Конвенції та прийняття Закону України від 23.02.2006 № 3477-IV (3477-15) "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", суди також повинні застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод (Рим, 4 листопада 1950 року) та рішення Європейського суду з прав людини як джерело права.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 129 Конституції України та частини 1 статті 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів (частини 1 статті 86 Господарського процесуального кодексу України).

Належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (статті 76 Господарського процесуального кодексу України).

Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, що їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї (частини 8 статті 80 Господарського процесуального кодексу України).

Таким чином, скаржником не надано до суду належних і допустимих доказів на підтвердження тих обставин, на які він посилається в апеляційній скарзі. Доводи апеляційної скарги ґрунтуються на припущеннях та зводяться до намагань здійснити переоцінку обставин справи, вірно встановлених судом першої інстанції.

Отже, підсумовуючи наведене, колегія суддів дійшла висновку про те, що оскаржуване рішення прийняте відповідно до вимог процесуального та матеріального права, підстав для його скасування або зміни не вбачається.

Таким чином, апеляційна скарга Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Чернігівгаз" на рішення Господарського суду Чернігівської області від 31.05.2023 у справі № 927/177/23 задоволенню не підлягає. Рішення Господарського суду Чернігівської області від 31.05.2023 у справі № 927/177/23 слід залишити без змін.

З урахуванням відмови в задоволенні апеляційної скарги, судовий збір за розгляд справи в суді апеляційної інстанції покладається на скаржника в порядку статті 129 Господарського процесуального кодексу України.

Керуючись ст.ст. 124, 129-1 Конституції України, ст.ст. 8, 11, 74, 129, 240, 267-270, 273, 275, 276, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Чернігівгаз" на рішення Господарського суду Чернігівської області від 31.05.2023 у справі № 927/177/23 залишити без задоволення.

2. Рішення Господарського суду Чернігівської області від 31.05.2023 у справі № 927/177/23 залишити без змін.

3. Судовий збір за розгляд апеляційних скарг покласти на скаржника.

4. Справу № 927/177/23 повернути до Господарського суду Чернігівської області.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена у випадках, передбачених ст. 287-291 Господарського процесуального кодексу України, з урахуванням приписів п. 2 ч. 3 ст. 287 Господарського процесуального кодексу України.

Текст постанови складено та підписано 21.09.2023, у зв`язку із перебуванням судді Гаврилюка О.М. у відпустці 20.09.2023.

Головуючий суддя О.М. Гаврилюк

Судді В.В. Сулім

Б.О. Ткаченко