ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"11" вересня 2023 р. Справа№ 910/13789/22

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Алданової С.О.

суддів: Ходаківської І.П.

Демидової А.М.

при секретарі судового засідання Алчієвій І.В.

за участю представників учасників справи згідно протоколу судового засідання

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Управління освіти Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації

на рішення Господарського суду міста Києва від 17.04.2023

у справі № 910/13789/22 (суддя: Марченко О.В.)

за позовом Управління освіти Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації до Приватного акціонерного товариства «Вищий навчальний заклад «Національна академія управління»

про стягнення 653 247,84 грн збитків

ВСТАНОВИВ:

Управління освіти Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації звернулося до господарського суду міста Києва з позовом до приватного акціонерного товариства «Вищий навчальний заклад «Національна академія управління» про стягнення 653 247,84 грн збитків, завданих відповідачем за період з листопада 2019 року по квітень 2021 року через несплату комунальних послуг.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивач є балансоутримувачем нерухомого майна і сплачує за утримання, ремонт, технічне обслуговування будівлі, вивіз сміття, благоустрій та санітарне утримання прибудинкової території, плату за землю, витрати на теплопостачання, водовідведення, водопостачання, електроенергію. Відповідач фактично користується частиною вказаного нежитлового приміщення після закінчення строку Договору оренди та не сплачує за нього, а тому такими своїми діями спричиняє Управлінню збитки.

Рішенням Господарського суду міста Києва від 17.04.2023 у справі №910/13789/22 відмовлено у задоволенні позовних вимог Управління освіти Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації до Приватного акціонерного товариства «Вищий навчальний заклад «Національна академія управління» про стягнення 653 247,84 грн збитків.

Витрати зі сплати судового збору покладено на Управління освіти Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації.

Приймаючи рішення у даній справі, місцевий господарський суд зазначив, що оскільки сторонами було укладено Договір оренди, який було продовжено на підставі рішення постійної комісії з питань власності Київської міської ради 21.01.2020 на 9 років 364 дні, а кошти, які позивач просить стягнути з Закладу є нарахованими останньому за спожиті ним комунальні послуги за окремо укладеним сторонами договором, то підстав для стягнення з відповідача 653 247,84 грн у порядку статті 1212 ЦК України немає, а отже в задоволенні позовних вимог слід відмовити.

Не погодившись із прийнятим рішенням, Управління освіти Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації звернулось до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить: скасувати рішення Господарського суду міста Києва від 17.04.2023 у справі №910/13789/22 повністю і прийняти нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги позивача повністю.

Апеляційна скарга обґрунтована тим, що висновки, викладені у рішенні суду першої інстанції, не відповідають обставинам справи та наданим документам. Зокрема скаржник вказує на відсутність продовженого Договору оренди, оскільки позивач його не укладав. Зауважує, що оскільки відповідач використовує приміщення і не припиняв дію договору про відшкодування витрат на утримання та ремонт і технічне обслуговування будівлі, то він має відшкодовувати витрати за спожиті комунальні послуги. Зауважує, що даний позов стосується збитків, які завдані позивачу відповідачем в період з листопада 2019 по квітень 2021.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 17.04.2022 апеляційну скаргу Управління освіти Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації у справі №910/13789/22 передано для розгляду колегії суддів у складі: головуючий суддя - ОСОБА_1, судді: Іоннікова І.А., Михальська Ю.Б.

15.05.2023 на адресу суду надійшли доповнення до апеляційної скарги, в яких позивач зауважує, що звертаючись до суду з даним позовом, Управління вказує, що заборгованість у Закладу виникла за договором про відшкодування витрат на утримання, ремонт і технічне обслуговування будівлі за період з листопада 2019 по квітень 2021 та становить 653247,84 грн.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 15.05.2023 у справі №910/13789/22, вирішено відкласти розгляд питання про відкриття чи відмову у відкритті апеляційного провадження, повернення без розгляду апеляційної скарги або залишення апеляційної скарги без руху до надходження до Північного апеляційного господарського суду матеріалів справи.

15.05.2023 на адресу суду надійшли доповнення до апеляційної скарги від скаржника.

24.05.2023 до Північного апеляційного господарського суду надійшли матеріали справи №910/13789/22.

Розпорядженням Керівника апарату Північного апеляційного господарського суду №09.1-08/1959/23 від 30.05.2023 призначено повторний автоматизований розподіл судової справи №910/13789/22, у зв`язку із перебуванням судді Михальської Ю.Б., яка не є головуючим суддею (суддею-доповідачем), у відпустці.

Згідно протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 30.05.2023 справу №910/13789/22 передано на розгляд колегії суддів Північного апеляційного господарського суду у складі: головуючий суддя: ОСОБА_1, судді Іоннікова І.А., Тарасенко К.В.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 31.05.2023 прийнято апеляційну скаргу Управління освіти Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації на рішення Господарського суду міста Києва від 17.04.2023 у справі №910/13789/22 до провадження визначеним складом суду; відкрито апеляційне провадження у справі №910/13789/22; розгляд апеляційної скарги Управління освіти Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації на рішення Господарського суду міста Києва від 17.04.2023 у справі №910/13789/22 призначено на 04.07.2023; роз`яснено, що учасники справи мають право подати оформлений відповідно до ст. 263 ГПК України відзив на апеляційну скаргу протягом 5 днів з дня отримання даної ухвали з посиланням на правову позицію у подібних правовідносинах, викладених у постановах Верховного Суду.

07.06.2023 на адресу суду надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому відповідач просить залишити її без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін. Свої доводи обґрунтовує тим, що зі змісту позовної заяви вбачається, що предметом спору є саме збитки, які позивач нібито поніс у зв`язку з несплатою відповідачем комунальних послуг. Наголошує, що жодних заяв про зміну предмета та підстав позову в порядку та строки, визначені ГПК України, позивачем в суді першої інстанції заявлено не було. Вказує, що позивач апеляційною скаргою змінює предмет та підстави позову зі збитків у виді несплачених комунальних платежів, завданих відсутністю договірних відносин оренди приміщення, на заборгованість, що виникла у зв`язку із неналежним виконанням відповідачем своїх договірних зобов`язань.

У зв`язку зі звільненням судді ОСОБА_1 у відставку, розпорядженням керівника апарату Північного апеляційного господарського суду від 31.07.2023 призначено повторний автоматизований розподіл справи.

Відповідно до витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 31.07.2023 апеляційна скарга у справі № 910/13789/22 передана на розгляд колегії суддів у складі: Алданова С.О. (головуючий), Ходаківська І.П., Демидова А.М.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 07.08.2023 справу № 910/13789/22 за апеляційною скаргою Управління освіти Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації на рішення Господарського суду міста Києва від 17.04.2023 прийнято до провадження визначеним складом суду; розгляд апеляційної скарги Управління освіти Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації на рішення Господарського суду міста Києва від 17.04.2023 у справі № 910/13789/22 призначено на 11.09.2023.

Представник позивача в судовому засіданні 11.09.2023 вимоги апеляційної скарги підтримав, просив рішення суду першої інстанції скасувати та прийняти нове про задоволення заявлених позовних вимог.

Представники відповідача в судовому засіданні 11.09.2023 проти вимог апеляційної скарги заперечували, просили залишити її без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Відповідно до ст. 269, ч. 1 ст. 270 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. У суді апеляційної інстанції справи переглядаються за правилами розгляду справ у порядку спрощеного позовного провадження з урахуванням особливостей, передбачених при перегляді справ в порядку апеляційного провадження.

Розглянувши матеріали справи, дослідивши представлені докази в їх сукупності, заслухавши пояснення присутніх представників учасників справи, перевіривши правильність застосування місцевим господарським судом норм матеріального та процесуального права, Північний апеляційний господарський суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для задоволення апеляційної скарги, виходячи з наступного.

Як вбачається з матеріалів справи та було встановлено судом першої інстанції, 08.11.2016 Управлінням (підприємство-балансоутримувач), Закладом (орендар) і Солом`янською районною в місті Києві державною адміністрацією (орендодавець) було укладено Договір оренди, за умовами якого:

- орендодавець на підставі рішення Київської міської ради від 22.09.2016 №25/1029 передає, а орендар приймає в оренду нерухоме майно (нежитлове приміщення) другого, третього поверхів та підвалу 3-х поверхової будівлі вечірньої (змінної) школи №3, що належить до комунальної власності територіальної громади міста Києва (далі - об`єкт), яке знаходиться за адресою: вул. Ушинського, буд. 15 (В(З)Ш №3), м. Київ, 03151, для розміщення приватного навчального закладу (пункт 1.1 Договору оренди);

- об`єктом оренди є: нежиле приміщення другого, третього поверху та підвалу 3-х поверхової будівлі вечірньої (змінної) школи №3 загальною площею 2 115,2 кв. м. (у т.ч.: 2 поверх - 1 174,8 кв.м.; 3 поверх - 892,4 кв.м., підвал - 48 кв.м.) згідно з викопіюванням з поповерхового плану, що складає невід`ємну частину Договору оренди (додаток №1) (пункт 2.1 Договору оренди);

- вартість об`єкта відповідно до затвердженого акта оцінки майна або висновка про вартість майна станом на 31.08.2016 становить 1 кв.м 12 196,06 грн (без ПДВ), всього 25 797 100 грн (без ПІДВ) (пункт 2.2 Договору оренди);

- стан об`єкта на дату передачі його орендарю визначається в акті приймання-передачі (додаток №2) за узгодженим висновком підприємства-балансоутримувача і орендаря (пункт 2.3 Договору оренди);

- орендар вступає у строкове платне користування об`єктом в термін, вказаний у Договорі оренди, але не раніше дати підписання сторонами Договору оренди (у разі оренди нерухомого майна на строк не менше ніж три роки - не раніше дати державної реєстрації Договору оренди) та акта приймання-передачі об`єкта (пункт 2.4 Договору оренди);

- передача об`єкта в оренду не тягне за собою виникнення в орендаря права власності на даний об`єкт; власником об`єкта залишається територіальна громада міста Києва, а орендар користується ним протягом строку оренди (пункт 2.5 Договору оренди);

- орендна плата визначена на підставі Методики розрахунку орендної плати за майно територіальної громади міста Києва, яке передається в оренду, затвердженої рішенням Київської міської ради від 21.04.2015 №415/1280 (додаток №3), і становить без ПДВ: 10,16 грн за 1 кв.м. орендованої площі, що в цілому складає за базовий місяць розрахунку листопад 2016 року 21 497,58 грн (пункт 3.1 Договору оренди в редакції додаткової угоди від 12.09.2017);

- орендна плата за кожний наступний місяць визначається шляхом коригування орендної плати за попередній місяць на індекс інфляції за поточний місяць; оперативна інформація про індекси інфляції, розраховані Державною службою статистики України, розміщується на вебсайті Фонду державного майна України; даний пункт застосовується після поновлення дії норми статті 10 Закону України «Про оренду державного та комунального майна» в частині індексації орендної плати (пункт 3.2 Договору оренди);

- додатково до орендної плати нараховується податок на додану вартість у розмірах та порядку, визначених законодавством України, який сплачується орендарем разом з орендною платою (пункт 3.5 Договору оренди);

- орендна плата сплачується орендарем на рахунок підприємства-балансоутримувача, починаючи з дати підписання акта приймання-передачі (пункт 3.6 Договору оренди);

- орендна плата сплачується орендарем незалежно від наслідків його господарської діяльності щомісячно не пізніше 15 числа поточного місяця (пункт 3.7 Договору оренди);

- у разі якщо орендар не може використовувати орендоване майно у зв`язку з необхідністю проведення ремонтних робіт, за його клопотанням рішенням орендодавця на підставі рішення постійної комісії Київської міської ради з питань власності на період виконання ремонтних робіт орендна плата може бути зменшена на 50 відсотків для обєктів площею до 150 кв.м. на строк не більше 3 місяців, а для обєктів площею більше 150 кв.м. на строк не більше 6 місяців; інформація щодо неможливості використовування орендованого майна підтверджується відповідним актом, складеним орендарем та підприємством-балансоутримувачем; передбачена даним пунктом зменшена орендна плата може бути встановлена один раз протягом строку дії Договору оренди (пункт 3.8 Договору оренди);

- оплата комунальних послуг, витрат на утримання прибудинкової території, вартість послуг з ремонту і технічного обслуговування інженерного обладнання та внутрішньобудинкових мереж, ремонту будівлі, у т.ч.: покрівлі, фасаду, вивіз сміття тощо, компенсація витрат підприємства-балансоутримувача за користування земельною ділянкою не входить до складу орендної плати (пункт 3.9 Договору оренди);

- орендар зобов`язаний:

прийняти за актом приймання-передачі об`єкт (підпункт 4.2.1 пункту 4.2 Договору оренди);

використовувати об`єкт відповідно до його призначення та умов Договору оренди (підпункт 4.2.2 пункту 4.2 Договору оренди);

своєчасно і в повному обсязі сплачувати орендну плату та інші платежі (підпункт 4.2.3 пункту 4.2 Договору оренди);

не менш ніж за 2 місяці письмово до припинення використання об`єкта повідомити орендодавцю та підприємству-балансоутримувачу (підпункт 4.2.11 пункту 4.2 Договору оренди);

самостійно сплачувати вартість фактично спожитих комунальних послуг постачальникам таких послуг, які надаються за окремими договорами, укладеними орендарем з такими організаціями (водопостачання, каналізація, газ, електрична та теплова енергія, вивіз сміття і т.п.), за тарифами, які у встановленому законодавством порядку відшкодовують повну вартість їх надання; у разі відсутності можливості укладання прямих договорів з підприємствами-постачальниками послуг (водопостачання, газ, теплова енергія та ін.), орендар відшкодовує витрати підприємства-балансоутримувача за надані послуги згідно з окремо укладеними договорами на підставі даних обліку (лічильників) (підпункт 4.2.12 пункту 4.2 Договору оренди);

самостійно сплачувати на підставі договору з підприємством-балансоутримувачем, пропорційно орендованій площі, частку витрат на утримання прибудинкової території, на ремонт покрівлі, фасаду, вивіз сміття тощо, послуг з технічного обслуговування інженерного обладнання внутрішньобудинкових мереж та компенсацію витрат підприємства-балансоутримувача за користування земельною ділянкою (підпункт 4.2.13 пункту 4.2 Договору оренди);

протягом місяця після укладення Договору оренди застрахувати об`єкт не менше ніж на його вартість за висновком про вартість/актом оцінки на користь підприємства-балансоутримувача, який несе ризик випадкової загибелі чи пошкодження об`єкта, у порядку, визначеному законодавством, і надати орендодавцю та підприємству-балансоутримувачу копії страхового полісу/договору платіжного доручення про сплату страхового внеску; постійно поновлювати договір страхування таким чином, щоб на увесь строк об`єкт був застрахований (підпункт 4.2.15 пункту 4.2 Договору оренди);

після припинення дії Договору оренди протягом 3 календарних днів передати майно за актом приймання-передачі підприємству-балансоутримувачу; акт приймання-передачі об`єкта підписується відповідним орендодавцем, орендарем та підприємством-балансоутримувачем; у разі невиконання даного підпункту орендар сплачує неустойку у подвійному розмірі орендної плати (підпункт 4.2.20 пункту 4.2 Договору оренди);

для продовження дії Договору оренди орендар за три місяці до дати закінчення Договору оренди має надати орендодавцю новий звіт з незалежної оцінки об`єкта (підпункт 4.2.21 пункту 4.2 Договору оренди);

- підприємство балансоутримувач зобов`язане здійснювати контроль за виконанням орендарем умов Договору оренди і у разі виникнення заборгованості з орендної плати або інших платежів вжити заходів щодо погашення заборгованості, в тому числі проводити відповідну претензійно-позовну роботу (підпункт 4.3.2 пункту 4.3 Договору оренди);

- орендодавець має право відмовитися від Договору оренди та вжити необхідних заходів для примусового виселення орендаря при несплаті орендарем орендної плати протягом 3 місяців підряд з дня закінчення строку платежу (підпункт 5.1.3 пункту 5.1 Договору оренди);

- підприємство-балансоутримувач має право стягнути з орендаря заборгованість з орендної плати та інші збитки, заподіяні ним невиконанням своїх зобов`язань за Договором оренди, шляхом звернення стягнення на його кошти та майно в порядку, визначеному законодавством України (підпункт 5.2.2 пункту 5.2 Договору оренди);

- при невиконанні або порушенні однією із сторін умов Договору оренди та з інших підстав, передбачених законодавчими актами України, Договір оренди може бути розірваний достроково на вимогу однієї із сторін за рішенням суду (пункт 6.7 Договору оренди);

- Договір оренди є укладеним з моменту підписання його сторонами і діє з 08.11.2016 до 06.11.2019; у разі, якщо законом передбачене нотаріальне посвідчення і державна реєстрація, Договір оренди є укладеним з моменту державної реєстрації (пункт 9.1 Договору оренди);

- усі зміни та доповнення до Договору оренди оформлюються у письмовій формі та набирають чинності з моменту їх підписання сторонами (пункт 9.2 Договору оренди);

- одностороння відмова від Договору оренди не допускається, крім випадку, передбаченого підпунктом 5.1.3 пункту 5.1 Договору оренди; лист з відмовою від Договору оренди надсилається поштою з повідомленням про вручення за місцезнаходженням орендаря, вказаним у Договорі оренди;

- Договір оренди є розірваним з дати одержання орендарем повідомлення орендодавця про відмову від Договору оренди або з дати повернення орендодавцю відмови від Договору оренди з відміткою відділення зв`язку про відсутність орендаря за зазначеною адресою (пункт 9.3 Договору оренди);

- Договір оренди припиняється у разі: ліквідації орендодавця або орендаря; невиконання або систематичного неналежного виконання істотних умов Договору оренди; закінчення строку, на який його було укладено; приватизації об`єкта оренди орендарем (за участю орендаря); банкрутства орендаря; загибелі об`єкта; смерті орендаря (якщо орендарем є фізична особа); в інших випадках, передбачених законом (пункт 9.4 Договору оренди);

- Договір оренди може бути розірвано за погодженням сторін; Договір оренди вважається розірваним з дати повідомлення орендаря/орендодавця про згоду розірвати Договір оренди, але не раніше дати повернення підприємству-балансоутримувачу об`єкта за актом приймання-передачі (пункт 9.5 Договору оренди);

- на вимогу однієї із сторін Договір оренди може бути достроково розірвано за рішенням суду у разі невиконання сторонами своїх зобов`язань та з інших підстав, передбачених законодавчими актами України (пункт 9.6 Договору оренди);

- у разі відсутності заяви однієї із сторін про припинення Договору оренди або зміну його умов після закінчення строку його дії протягом одного місяця Договір оренди вважається продовженим на той самий строк і на тих самих умовах, які були передбачені Договором оренди; вказані дії оформляються відповідним договором, який є невід`ємною частиною Договору оренди (пункт 9.7 Договору оренди).

Сторонами 08.11.2016 було підписано та скріплено печатками юридичних осіб акт приймання-передачі нерухомого майна, за яким орендодавець передав, а орендар прийняв в орендне користування за Договором оренди нерухоме майно (нежитлові приміщення).

Також, 08.11.2016 Управлінням (балансоутримувач) і Закладом (орендар) було укладено договір про відшкодування витрат на утримання, ремонт і технічне обслуговування будівлі, у т.ч.: ремонт покрівлі, фасаду будинку, інженерного обладнання внутрішньобудинкових систем і зовнішніх інженерних мереж; вивіз сміття; благоустрій та санітарне утримання прибудинкової території за об`єктом оренди за адресою: вул. Ушинського, буд. 15 (В(З)Ш №3), м. Київ, 03151, згідно з яким орендар відшкодовує балансоутримувачу витрати на утримання, ремонт і технічне обслуговування будівлі, вивіз сміття; благоустрій та санітарне утримання прибудинкової території, плату за землю, витрати за спожиті ним комунальні послуги (теплопостачання, водопостачання, водовідведення), розраховані пропорційно орендованій площі 2 115,2 кв.м. та за фактичне споживання електроенергії відповідно до показників лічильника щомісячно, в повному обсязі, незалежно від результатів господарської діяльності на підставі рахунків до 15 числа поточного місяця.

Так, позивач мотивує позовні вимоги тим, що Договір оренди припинив свою дію 06.11.2019, проте відповідач не повернув Управлінню орендоване приміщення, а продовжив ним користуватися, у зв`язку з чим за період з листопада 2019 року по квітень 2021 року завдав позивачу збитки у сумі 653 247,84 грн через несплату комунальних послуг.

Разом з тим, відповідно до листа постійної комісії з питань власності Київської міської ради від 21.01.2020 №08/283-вих на засіданні постійної комісії з питань власності Київської міської ради 21.01.2020 (протокол №2/188) розглянута пропозиція Адміністрації від 11.10.2019 №108-13675 (вх. від 15.10.2019 №08/23647) та прийнято рішення щодо продовження Закладу строку дії Договору оренди на 9 років 364 дні.

Тобто Договір оренди є продовженим.

Позивач вказує, що він листом від 22.03.2021 №108/31-978 відмовився від Договору оренди у зв`язку із наявною станом на 22.03.2021 у відповідача заборгованістю за оренду і комунальні послуги у загальній сумі 1 070 568,19 грн з ПДВ.

Проте, за умовами Договору оренди відмовитися від даного договору може виключно Адміністрація, натомість Управління таким правом за умовами Договору оренди не наділене.

Протягом періоду з листопада 2019 року по квітень 2021 року позивачем надавалися/виставлялися відповідачу акти/рахунки на оплату орендних платежів та комунальних послуг, які були подані суду відповідачем, а саме:

акт від 11.12.2019 (оренда за грудень 2019 року) на суму 67 125,16 грн і рахунок від 11.12.2019 №716, акт від 11.12.2019 (комунальні послуги за грудень 2019 року) на суму 124 859,65 грн і рахунок від 11.12.2019 №716/к;

акт приймання-передачі виконаних робіт (наданих послуг) від 14.01.2020 (оренда за січень 2021 року) на суму 66 923,78 грн і рахунок від 14.01.2020 №716, акт приймання-передачі виконаних робіт (наданих послуг) від 14.01.2020 (комунальні послуги на січень 2020 року) на суму 48 133,29 грн і рахунок від 14.01.2020 №716/к;

акт приймання-передачі виконаних робіт (наданих послуг) від 12.02.2020 (оренда за лютий 2020 року) на суму 67 057,64 грн і рахунок від 12.02.2020 №716, акт приймання-передачі виконаних робіт (наданих послуг) від 12.02.2020 (комунальні послуги за лютий 202 року) на суму 17 099,82 грн і рахунок від 12.02.2020 №716/к;

акт приймання-передачі виконаних робіт (наданих послуг) від 12.03.2020 (оренда за березень 2020 року) на суму 66 856,46 грн і рахунок від 12.03.2020 №716, акт приймання-передачі виконаних робіт (наданих послуг) від 12.03.2020 (комунальні послуги за березень 2020 року) на суму 76 095,03 грн і рахунок від 12.03.2020 №716/к;

акт приймання-передачі виконаних робіт (наданих послуг) від 14.04.2020 (оренда за квітень 2020 року) на суму 1,20 грн і рахунок від 14.04.2020 №716, акт приймання-передачі виконаних робіт (наданих послуг) від 14.04.2020 (комунальні послуги за квітень 2020 року) на суму 76 906,01 грн і рахунок від 14.04.2020 №716/к;

акт приймання-передачі виконаних робіт (наданих послуг) від 14.05.2020 (оренда за травень 2020 року) на суму 2,40 грн і рахунок від 14.05.2020 №716, акт приймання-передачі виконаних робіт (наданих послуг) від 14.05.2020 (комунальні послуги за травень 2020 року) на суму 0,00 грн і рахунок від 14.05.2020 №716/к;

акт приймання-передачі виконаних робіт (наданих послуг) від 12.06.2020 (оренда за червень 2020 року) на суму 2,40 грн і рахунок від 12.06.2020 №716, акт приймання-передачі виконаних робіт (наданих послуг) від 12.06.2020 (комунальні послуги за червень 2020 року) на суму 0,00 грн і рахунок від 12.06.2020 №716/к;

акт приймання-передачі виконаних робіт (наданих послуг) від 10.07.2020 (орендна за липень 2020 року) на суму 2,40 грн і рахунок від 10.07.2020 №716, акт приймання-передачі виконаних робіт (наданих послуг) від 10.07.2020 (комунальні послуги за липень 2020 року) на суму 0,00 грн і рахунок від 10.07.2020 №716/к;

акт приймання-передачі виконаних робіт (наданих послуг) від 15.08.2020 (оренда за серпень 2020 року) на суму 2,40 грн і рахунок від 15.08.2020 №716, акт приймання-передачі виконаних робіт (наданих послуг) від 15.08.2020 (комунальні послуги за серпень 2020 року) на суму 0,00 грн і рахунок від 15.08.2020 №716/к;

акт приймання-передачі виконаних робіт (наданих послуг) від 14.09.2020 (оренда за вересень 2020 року) на суму 2,40 грн і рахунок від 14.09.2020 №716, акт приймання-передачі виконаних робіт (наданих послуг) від 14.09.2020 (комунальні послуги за вересень 2020 року) на суму 0,00 грн і рахунок від 14.09.2020 №716/к;

акт приймання-передачі виконаних робіт (наданих послуг) від 12.10.2020 (оренда за жовтень 2020 року) на суму 2,40 грн і рахунок від 12.10.2020 №716, акт приймання-передачі виконаних робіт (наданих послуг) від 12.10.2020 (комунальні послуги за жовтень 2020 року) на суму 0,00 грн і рахунок від 12.10.2020 №716/к;

акт приймання-передачі виконаних робіт (наданих послуг) від 16.11.2020 (оренда за листопад 2020 року) на суму 2,40 грн і рахунок від 16.11.2020 №716, акт приймання-передачі виконаних робіт (наданих послуг) від 16.11.2020 (комунальні послуги за листопад 2020 року) на суму 0,00 грн і рахунок від 16.11.2020 №716/к;

акт приймання-передачі виконаних робіт (наданих послуг) від 14.12.2020 (оренда за грудень 2020 року) на суму 2,40 грн і рахунок від 14.12.2020 №716, акт приймання-передачі виконаних робіт (наданих послуг) від 14.12.2020 (комунальні послуги за грудень 2020 року) на суму 44 758,56 грн і рахунок від 14.12.2020 №716/к;

акт приймання-передачі виконаних робіт (наданих послуг) від 16.01.2021 (оренда за січень 2021 року) на суму 2,40 грн і рахунок від 16.01.2021 №716, акт приймання-передачі виконаних робіт (наданих послуг) від 16.01.2021 (комунальні послуги за січень 2021 року) на суму 0,00 грн і рахунок від 16.01.2021 №716/к;

акт приймання-передачі виконаних робіт (наданих послуг) від 12.02.2021 (оренда за лютий 2021 року) на суму 2,40 грн і рахунок від 12.02.2021 №716, акт приймання-передачі виконаних робіт (наданих послуг) від 12.02.2021 (комунальні послуги за лютий 2021 року) на суму 75 485,82 грн і рахунок від 12.02.2021 №716/к;

акт приймання-передачі виконаних робіт (наданих послуг) від 12.03.2021 (оренда за березень 2021 року) на суму 2,40 грн і рахунок від 12.03.2021 №716, акт приймання-передачі виконаних робіт (наданих послуг) від 12.03.2021 (комунальні послуги за березень 2021 року) на суму 75 042,75 грн і рахунок від 12.03.2021 №716/к;

акт приймання-передачі виконаних робіт (наданих послуг) від 14.04.2021 (оренда за квітень 2021 року) на суму 0,00 грн і рахунок від 14.04.2021 №716, акт приймання-передачі виконаних робіт (наданих послуг) від 14.04.2021 (комунальні послуги за квітень 2021 року) на суму 166 526,20 грн і рахунок від 14.04.2021 №716/к.

Отже, загальна сума актів приймання-передачі виконаних робіт (наданих послуг) щодо комунальних послуг становить 704 907,13 грн.

Доказів оплати комунальних послуг матеріали справи не містять; відповідачем подано платіжні доручення на загальну суму 215 112,78 грн, які підтверджують часткову оплату ним орендних платежів.

Відповідно до частини першої статті 759 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) за договором найму (оренди) наймодавець передає або зобов`язується передати наймачеві майно у користування за плату на певний строк.

У частині першій статті 762 ЦК України зазначено, що за користування майном з наймача справляється плата, розмір якої встановлюється договором найму.

Згідно з частинами першою та четвертою статті 286 Господарського кодексу України (далі - ГК України) орендна плата - це фіксований платіж, який орендар сплачує орендодавцю незалежно від наслідків своєї господарської діяльності. Розмір орендної плати може бути змінений за погодженням сторін, а також в інших випадках, передбачених законодавством. Строки внесення орендної плати визначаються в договорі.

Відповідно до частини першої статті 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Статтею 525 ЦК України передбачено, що одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Згідно із статтею 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Відповідно до статті 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

У силу приписів ч. 1 ст. 611 ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема:

1) припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору;

2) зміна умов зобов`язання;

3) сплата неустойки;

4) відшкодування збитків та моральної шкоди.

Як було встановлено раніше, позивач обґрунтовував своє звернення до суду тим, що Договір оренди припинив свою дію 06.11.2019, проте відповідач не повернув Управлінню орендоване приміщення, а продовжив ним користуватися, у зв`язку з чим за період з листопада 2019 року по квітень 2021 року завдав позивачу збитки у сумі 653 247,84 грн через несплату комунальних послуг.

При цьому, у тексті позовної заяви посилається на правові позиції Верховного Суду про те, що у разі якщо орендар після закінчення строку дії договору оренди не повертає майно, то орендодавець також має право на стягнення збитків у передбаченому законом порядку. Розмір збитків може дорівнювати розміру неотриманої орендної плати (упущена вигода). Такі збитки можуть включати й інші складові (компенсація витрат орендодавця на комунальні послуги тощо).

Таким чином, позивач пов`язує завдання йому збитків внаслідок безпідставного збереження відповідачем майна після закінчення строку дії Договору оренди.

Стаття 1212 ЦК України регулює випадки набуття майна або його збереження без достатніх правових підстав.

Предметом регулювання інституту безпідставного набуття чи збереження майна є відносини, які виникають у зв`язку з безпідставним отриманням чи збереженням майна і які не врегульовані спеціальними інститутами цивільного права.

Зобов`язання з безпідставного набуття, збереження майна виникають за наявності трьох умов: а) набуття або збереження майна; б) набуття або збереження за рахунок іншої особи; в) відсутність правової підстави для набуття або збереження майна (відсутність положень закону, адміністративного акта, правочину або інших підстав, передбачених статтею 11 ЦК України).

Об`єктивними умовами виникнення зобов`язань з набуття, збереження майна без достатньої правової підстави виступають: 1) набуття або збереження майна однією особою (набувачем) за рахунок іншої (потерпілого); 2) шкода у вигляді зменшення або незбільшення майна в іншої особи (потерпілого); 3) обумовленість збільшення або збереження майна з боку набувача шляхом зменшення або відсутності збільшення на стороні потерпілого; 4) відсутність правової підстави для вказаної зміни майнового стану цих осіб.

Відповідно до статті 1212 ЦК України безпідставно набутим є майно, набуте особою або збережене нею в себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави.

Загальна умова частини першої статті 1212 ЦК України звужує застосування інституту безпідставного збагачення у зобов`язальних (договірних) відносинах, бо отримане однією зі сторін у зобов`язанні підлягає поверненню іншій стороні на підставі цієї статті тільки за наявності ознаки безпідставності такого виконання.

Набуття однією зі сторін зобов`язання майна за рахунок іншої сторони в порядку виконання договірного зобов`язання не вважається безпідставним.

Тобто в разі, коли поведінка набувача, потерпілого, інших осіб або подія утворюють правову підставу для набуття (збереження) майна, положення статті 1212 ЦК України можна застосовувати тільки після того, як така правова підстава в установленому порядку скасована, визнана недійсною, змінена, припинена або була відсутня взагалі.

Під відсутністю правової підстави розуміється такий перехід майна від однієї особи до іншої, який або не ґрунтується на прямій вказівці закону, або суперечить меті правовідношення і його юридичному змісту. Тобто відсутність правової підстави означає, що набувач збагатився за рахунок потерпілого поза підставою, передбаченою законом, іншими правовими актами чи правочином. Аналогічний правовий висновок викладений у постановах Верховного Суду від 23.01.2020 у справі № 910/3395/19, від 23.04.2019 у справі № 918/47/18, від 01.04.2019 у справі № 904/2444/18.

Згідно з частиною першою, пунктом 1 частини другої статті 11, частиною першою, другою статті 509 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені цими актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. До підстав виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, належать договори та інші правочини.

Зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, установлених статтею 11 цього Кодексу.

Зобов`язання повинне належно виконуватись відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що зазвичай ставляться.

Згідно з частиною першою статті 177 ЦК України об`єктами цивільних прав є речі, у тому числі гроші.

Частиною першою статті 202 ЦК України встановлено, що правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Системний аналіз положень частини першої, пункту 1 частини другої статті 11, частини першої статті 177, частини першої статті 202, частини першої статті 1212 ЦК України дає можливість дійти висновку про те, що чинний договір чи інший правочин є достатньою та належною правовою підставою набуття майна.

Як було встановлено раніше, Договір оренди, який позивач вважає таким, що є припиненим у зв`язку із закінчення строку його дії, було продовжено на підставі рішення постійної комісії з питань власності Київської міської ради від 21.01.2020 на 9 років 364 дні.

Таким чином, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що правовідносини сторін у цьому спорі регулюються нормами зобов`язального права, а договірний характер правовідносин виключає можливість застосування до них положень статті 1212 ЦК України та стягнення збитків, пов`язаних з нібито безпідставним користуванням майна після закінчення строку договору оренди.

Відповідно до частини 3 статті 46 Господарського процесуального кодексу України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Слід зазначити, що правові підстави позову - це зазначена у позовній заяві нормативно-правова кваліфікація обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Отже зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

Аналогічні висновки Верховного Суду щодо застосування частини 3 статті 46 Господарського процесуального кодексу України викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 червня 2019 року у справі № 924/1473/15 та у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 15 жовтня 2020 року у справі № 922/2575/19.

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема у статті 16 Цивільного кодексу України, статті 20 Господарського кодексу України, а відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Необхідність у зміні предмета позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

Зміна предмета позову можлива, зокрема у такі способи:

1) заміна одних позовних вимог іншими;

2) доповнення позовних вимог новими;

3) вилучення деяких із позовних вимог;

4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Доповнення позовних вимог новими відбувається шляхом зміни предмета позову, а не через збільшення розміру позовних вимог.

Такі висновки щодо застосування частини 3 статті 46 Господарського процесуального кодексу України викладені в постанові Верховного Суду від 22.07.2021 у справі № 910/18389/20.

Колегія суддів наголошує, що відповідно ч. 3 ст. 46 ГПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Разом з тим, позивачем відповідної заяви до суду першої інстанції подано не було, а тому посилання позивача в тексті доповнення до апеляційної скарги на те, що заборгованість у Заклада виникла за договором про відшкодування витрат на утримання, ремонт і технічне обслуговування будівлі не може слугувати підставою для зміни підстав позову на стадії апеляційного оскарження рішення місцевого господарського суду.

З урахуванням наведеного, оскільки сторонами було укладено Договір оренди, який було продовжено Закладу на підставі рішення постійної комісії з питань власності Київської міської ради 21.01.2020 на 9 років 364 дні, а кошти, які позивач просить стягнути з Закладу є нарахованими останньому за спожиті ним комунальні послуги за окремо укладеним сторонами договором, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про відсутність правових підстав для стягнення з відповідача саме збитків у розмірі 653 247,84 грн.

Статтею 129 Конституції України встановлено, що основними засадами судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з ч. ч. 1-3 ст.13 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Аналогічна норма міститься у ч.1 ст. 74 ГПК України.

Отже, за загальним правилом, обов`язок доказування певних обставин покладається на особу, яка посилається на ці обставини. При цьому доказування полягає не лише в поданні особами доказів, а й у доведенні їх переконливості. Розподіл між сторонами обов`язку доказування визначається предметом спору.

Змагальність сторін є одним із основних принципів господарського судочинства, зміст якого полягає у тому, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, тоді як суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, зобов`язаний вирішити спір, керуючись принципом верховенства права.

Згідно ст. 86 ГПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Частиною 5 статті 236 ГПК України визначено, що обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Таким чином, доводи апеляційної скарги про те, що висновки, викладені у рішенні суду першої інстанції, не відповідають обставинам справи та наданим документам, - не знайшли свого підтвердження під час перегляду справи в апеляційному порядку.

За таких обставин, колегія суддів Північного апеляційного господарського суду вважає, що місцевим господарським судом належним чином досліджено обставини справи та надано цим обставинам відповідну правову оцінку, рішення Господарського суду міста Києва від 17.04.2023 у справі № 910/13789/22 відповідає фактичним обставинам справи, не суперечить чинному законодавству України, а тому передбачених законом підстав для зміни чи скасування оскаржуваного рішення в розумінні приписів ст. 277 ГПК України не вбачається. Скаржником не наведено переконливих аргументів у відповідності з нормами чинного законодавства, щодо спростування висновків суду першої інстанції.

Судові витрати зі сплати судового збору, що були понесені стороною в суді апеляційної інстанції, в порядку ст. 129 ГПК України, покладаються на апелянта (позивача у даній справі).

Керуючись ст. ст. 129, 269, п. 1 ч. 1 ст. 275, ст. ст. 276, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд -

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Управління освіти Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації на рішення Господарського суду міста Києва від 17.04.2023 у справі № 910/13789/22 залишити без задоволення.

2. Рішення Господарського суду міста Києва від 17.04.2023 у справі № 910/13789/22 залишити без змін.

3. Судові витрати, понесені стороною у зв`язку з розглядом справи в суді апеляційної інстанції, покласти на Управління освіти Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації.

4. Справу № 910/13789/22 повернути до Господарського суду міста Києва.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена до Верховного Суду у порядку та строк, що передбачені ст.ст. 287-289 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст постанови складено 18.09.2023.

Головуючий суддя С.О. Алданова

Судді І.П. Ходаківська

А.М. Демидова