ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД Закарпатської області
Рішення

"07" вересня 2023 р. м. Ужгород Справа №907/357/23

За позовом Державного підприємства Український авіаційний метеорологічний центр, с. Гора Бориспільського району Київської області

до відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю Авіакомпанія Азур Ейр Україна, м. Тячів Закарпатської області, яке в подальшому перейменоване на Товариство з обмеженою відповідальністю Авіакомпанія Скайлайн Експрес, м. Тячів Закарпатської області

про стягнення 87 938,62 грн, в тому числі 66 859 грн заборгованості за надані послуги, 12 181,16 грн пені, 1481,69 грн інфляційних нарахувань, 730,87 грн трьох процентів річних та 6685,90 грн штрафу,

Суддя господарського суду Пригара Л.І.

Секретар судового засідання Іваниш Д.П.

представники:

Позивача без виклику

Відповідача без виклику

СУТЬ СПОРУ ТА ПРОЦЕСУАЛЬНІ ДІЇ СУДУ В МЕЖАХ СПРАВИ

Державним підприємством Український авіаційний метеорологічний центр, с. Гора Бориспільського району Київської області заявлено позов до відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю Авіакомпанія Азур Ейр Україна, м. Тячів Закарпатської області, яке в подальшому перейменоване на Товариство з обмеженою відповідальністю Авіакомпанія Скайлайн Експрес, м. Тячів Закарпатської області про стягнення 87 938,62 грн, в тому числі 66 859 грн заборгованості за надані послуги, 12 181,16 пені, 1481,69 грн інфляційних нарахувань, 730,87 трьох процентів річних та 6685,90 грн штрафу.

Ухвалою Господарського суду Закарпатської області від 12.06.2023 відкрито провадження у справі №907/357/23 в порядку спрощеного позовного провадження без виклику уповноважених представників сторін спору. Встановлено відповідачеві строк на подання господарському суду відзиву на позовну заяву в порядку ст. 165, 251 ГПК України з одночасним надісланням копії такого позивачеві, а доказів надіслання суду, протягом 15-ти днів із дня одержання даної ухвали, а також у цей же строк письмово висловленої позиції щодо розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження. Встановлено позивачеві строк для надання суду та відповідачеві відповіді на відзив у порядку ст. 166 ГПК України, протягом 5-ти днів із дня одержання копії відзиву. Встановлено строк для подання позивачем відповіді на відзив та відповідачем заперечення на відповідь на відзив (якщо такі будуть подані) не пізніше 17.07.2023.

Представник відповідача на електронну адресу суду надіслав клопотання б/н 17.07.2023 (вх. №02.3.1-02/5144/23 від 18.07.2023) про відкладення підготовчого засідання на інший термін у зв`язку із надісланням на електронну адресу позивача пропозиції про укладення мирової угоди.

Позивачем на адресу суду надіслано лист №98001-271/98-01 від 11.08.2023 (дата надходження до суду 28.08.2023), за змістом якого останній після ознайомлення із проєктом мирової угоди у даній справі повідомив суд, що не розглядає її підписання.

Приписами ч. 3, 5 ст. 12 Господарського процесуального кодексу України визначено, що спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справи, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Для цілей цього Кодексу малозначними справами є справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За змістом приписів ч. 5 ст. 252 Господарського процесуального кодексу України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої із сторін про інше.

Частиною 8 статті 252 Господарського процесуального кодексу України визначено, що при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення. Судові дебати не проводяться.

Відповідно до ст. 233 ГПК України, рішення по даній справі прийнято в нарадчій кімнаті за результатами оцінки доказів, поданих позивачем.

За приписами частин 4 та 5 статті 240 Господарського процесуального кодексу України, у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення. Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи (виклику), є дата складення повного судового рішення.

АРГУМЕНТИ СТОРІН СПОРУ

ПОЗИЦІЯ ПОЗИВАЧА

Позивач просить задоволити позов у повному обсязі, обґрунтовуючи позовні вимоги доданими до матеріалів справи документальними доказами, зокрема, стверджує, що відповідач своєчасно не виконав умови Договору про надання послуг з метеорологічного обслуговування польотів повітряних суден на підході та в районі аеродрому №0504-2021 від 28.12.2021 в частині взятих на себе зобов`язань щодо оплати за надані послуги у лютому 2022 року, внаслідок чого в останнього виникла та рахується заборгованість перед позивачем у розмірі 66 859 грн. Крім того, у зв`язку із простроченням виконання відповідачем грошового зобов`язання, позивачем заявлено до стягнення з відповідача 12 181,16 грн пені, 1481,69 грн інфляційних нарахувань, 730,87 грн трьох процентів річних та 6685,90 грн штрафу.

ПОЗИЦІЯ ВІДПОВІДАЧА

Відповідач, належним чином повідомлений про розгляд справи, відзиву на позовну заяву в порядку ст. 165, 251 Господарського процесуального кодексу України та письмово висловленої позиції щодо розгляду даної справи за правилами спрощеного позовного провадження не надав, про причини невиконання вимог суду не повідомив.

Враховуючи, що про розгляд справи відповідач був повідомлений своєчасно та належним чином (ухвала суду про відкриття провадження у справі була надіслана на його офіційну юридичну адресу, зазначену в ЄДРЮОФОПтаГФ), суд дійшов висновку, що він мав час та можливість надати свої заперечення із приводу предмета спору, а також докази, які мають значення для розгляду справи по суті.

Учасник справи розпоряджається своїми правами на власний розсуд (ч. 2 ст. 14 ГПК України).

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (ч. 4 ст. 13 ГПК України).

Відповідно до положень ч. 8, 9 ст. 165 ГПК України, у зв`язку з ненаданням відповідачем відзиву на позовну заяву у встановлений судом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними в ній матеріалами.

ФАКТИЧНІ ОБСТАВИНИ СПРАВИ, ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ. ПРАВОВА ОЦІНКА ТА ВИСНОВКИ СУДУ. ЗАКОНОДАВСТВО, ЩО ПІДЛЯГАЄ ЗАСТОСУВАННЮ ДО СПІРНИХ ПРАВОВІДНОСИН

28.12.2021 між Державним підприємством Український авіаційний метеорологічний центр (виконавцем, позивачем у справі) та Товариством з обмеженою відповідальністю Авіакомпанія Азур Ейр Україна, яке в подальшому перейменоване на Товариство з обмеженою відповідальністю Авіакомпанія Скайлайн Експрес (замовником, відповідачем у справі) було укладено Договір про надання послуг з метеорологічного обслуговування польотів повітряних суден на підході та в районі аеродрому №0504-2021 (далі Договір), предмет якого, відповідно до п. 2.1. Договору, становить метеорологічне обслуговування польотів повітряних суден на підході та в районі аеродромів Київ/Бориспіль, Київ/Жуляни відповідно до чинного законодавства України.

Пунктами 2.3., 2.4. Договору передбачено, що у порядку та на умовах, передбачених Договором, замовник доручає, а виконавець приймає на себе зобов`язання з надання платних послуг з метеорологічного обслуговування польотів повітряних суден на підході та в районі аеродрому відповідно до вимог, передбачених Наказом Державної авіаційної служби України від 09 березня 2017 року №166 Про затвердження Авіаційних правил України Метеорологічне обслуговування цивільної авіації (далі Авіаційні правила України) та інших вимог чинного законодавства України. Метеорологічне обслуговування, що надається, включає в себе послуги з обслуговування експлуатантів та членів льотного екіпажу замовника на підході та в районі аеродромів Київ/Бориспіль та Київ/Жуляни, безпосередньо на аеродромах Київ/Бориспіль, Київ/Жуляни.

Згідно із п. 4.1. Договору, розрахунки за надані послуги з метеорологічного обслуговування польотів повітряних суден здійснюються щомісяця.

Доказом отримання замовником та членами його екіпажів метеорологічного обслуговування польотів повітряних суден на підході та в районі аеродромів Київ/Жуляни, зльотів та посадок повітряних суден безпосередньо на аеродромах Київ/Бориспіль, Київ/Жуляни є факт виконання польоту. Факт виконання польоту підтверджується: - на аеродромі Київ-Бориспіль інформацією (відміткою) про виконання зльоту в Добовому електронному плані Державного підприємства Міжнародний аеропорт Бориспіль; - на аеродромі Київ/Жуляни відміткою про виконання рейсу у звіті по рейсам та додатковим послугам служби наземного забезпечення Комунального підприємства Міжнародний аеропорт Київ (Жуляни) (п. 4.3. Договору).

Відповідно до п. 4.4. Договору, за ініціативою виконавця, замовник проводить звірку кількості вильотів шляхом надання Реєстру обліку кількості рейсів електронною поштою. До 10 (десятого) числа місяця, наступного за звітним, виконавець здійснює остаточний розрахунок суми вартості наданих замовнику послуг з метеообслуговування, складає Акт надання послуг у двох примірниках та Рахунок на оплату і надсилає їх замовнику.

За змістом п. 4.5., 4.6. Договору, замовник, після отримання платіжних документів на Актів надання послуг, зобов`язаний підписати Акти та повернути один підписаний примірник виконавцю протягом 10 (десяти) робочих днів з дати його отримання. У разі непідписання Акту надання послуг у терміни, обумовлені Договором, зауваження повинні бути висловлені у письмовому вигляді. У разі відсутності зауважень протягом 10 (десяти) робочих днів з моменту отримання Акту надання послуг, він вважається підписаним сторонами.

Замовник, після отримання рахунку на оплату, Акту надання послуг, протягом 3 (трьох) банківських днів зобов`язаний перерахувати кошти виконавцю. У будь-якому разі кінцевий розрахунок за минулий місяць повинен бути здійснений замовником не пізніше 25 (двадцять п`ятого) числа поточного місяця. Датою оплати вважається дата зарахування коштів на рахунок виконавця (п. 4.7., 4.7.1. Договору).

На підставі п. 4.9. Договору, оплата вартості наданих у відповідному місяці послуг з метеорологічного обслуговування здійснюється за рахунками на оплату з прикладеними Актами надання послуг.

Згідно із п. 5.1., 5.2. Договору, укладаючи цей Договір, сторони погоджуються, що вартість послуг з метеорологічного обслуговування встановлюється виконавцем та обраховується відповідно до спільного наказу МНС України, Мінекономрозвитку та Мінфіну від 03 січня 2012 року №1/2/1 Про затвердження Методики формування вартості платних послуг, які надаються підрозділами Міністерства надзвичайних ситуацій України. Вартість послуг на метеорологічне обслуговування польотів повітряних суден: - на підході та в районі аеродрому Київ/Бориспіль становить 695 грн; - на підході та в районі аеродрому Київ/Жуляни становить 695 грн.

У випадку невиконання або неналежного виконання замовником умов розрахунку за послуги з метеорологічного обслуговування, згідно з пунктом 4.7. 4.9. Договору, виконавець має право на стягнення пені в розмірі 0,2% (нуль цілих два десятих відсотки) від несвоєчасно внесеної суми. Розмір пені обчислюється від суми простроченого платежу за кожен день прострочення (п. 6.2. Договору).

Пунктом 6.2.1. Договору передбачено, що за прострочення оплати наданих послуг понад тридцять днів виконавець має право додатково стягнути штраф у розмірі 10% (десять відсотків) від несвоєчасно внесеної суми.

За умовами п. 6.3., 6.5. Договору, нарахування пені припиняється із закінченням строку позовної давності виконання зобов`язань замовника, передбачених пунктами 4.7. 4.7.1. Договору. Закінчення строку дії Договору не звільняє сторони від відповідальності за порушення його умов, що мали місце під час дії Договору.

Відповідно до п. 9.1. Договору, Договір вступає в дію з 01 січня 2022 року та діє до 31 грудня 2022 року, але до повного та належного виконання сторонами своїх зобов`язань за Договором.

На виконання умов Договору позивачем за період з 01.02.2022 по 23.02.2022 було надано відповідачу послуги з метеорологічного обслуговування польотів повітряних суден на підході та в районі аеродрому Київ/Бориспіль загальною вартістю 66 859 грн, свідченням чого є наявні в матеріалах справи копії актів надання послуг №68 від 28.02.2022 на суму 66 025 грн та №69 від 28.02.2022 на суму 834 грн, надіслані на адресу відповідача для підписання, а також реєстри обліку кількості міжнародних рейсів та рейсів по Україні за лютий 2022 року з вартістю їх метеообслуговування.

Водночас відповідач, отримавши 09.11.2022 вищевказані акти надання послуг разом із долученими до них рахунками на оплату, такі не підписав, будь яких зауважень у письмовому вигляді не висловив, як і не сплатив позивачу суму 66 859 грн вартості наданих ДП Український авіаційний метеорологічний центр послуг з метеорологічного обслуговування польотів повітряних суден на підході та в районі аеродрому Київ/Бориспіль, що і стало підставою для звернення позивача до суду з вимогою про стягнення заборгованості в означеному розмірі у примусовому порядку. Крім того, за прострочення виконання відповідачем грошового зобов`язання, позивачем нараховано останньому 12 181,16 грн пені, 1481,69 грн інфляційних нарахувань, 730,87 грн трьох процентів річних та 6685,90 грн штрафу.

Правові основи діяльності в галузі авіації регулюються Повітряним кодексом України, згідно із яким державне регулювання діяльності в галузі авіації та використання повітряного простору України спрямоване на гарантування безпеки авіації, забезпечення інтересів держави, національної безпеки та потреб суспільства і економіки у повітряних перевезеннях та авіаційних роботах.

Відповідно до п. 58 ч. 1 ст. 1 Повітряного кодексу України, метеорологічне обслуговування це обслуговування, що включає в себе послуги із забезпечення метеорологічними прогнозами, консультаціями та спостереженнями, а також іншою метеорологічною інформацією та послугами, що надаються для суб`єктів авіаційної діяльності.

Частинами 1 та 2 статті 36 Повітряного кодексу України визначено, що аеронавігаційне обслуговування польотів повітряних суден (на маршруті, на підході та в районі аеродрому) здійснюється провайдерами аеронавігаційного обслуговування на платній основі. Провайдер аеронавігаційного обслуговування за погодженням з уповноваженим органом з питань цивільної авіації може передавати на договірних засадах право щодо технічної експлуатації наземних засобів зв`язку, навігації та спостереження юридичним особам, сертифікованим відповідно до авіаційних правил України. Розмір одиничних ставок плати за послуги з аеронавігаційного обслуговування польотів повітряних суден (на маршруті, на підході та в районі аеродрому) встановлюється однаковим для всіх користувачів повітряного простору України і визначається відповідно до законодавства України, стандартів та рекомендованої практики Міжнародної організації цивільної авіації і документів Євроконтролю.

У відповідності до ч. 3 ст. 36 Повітряного кодексу України, плата за послуги з аеронавігаційного обслуговування (на маршруті, на підході та в районі аеродрому) справляється Євроконтролем та/або провайдером (провайдерами) аеронавігаційного обслуговування відповідно до міжнародних договорів та законодавства України. Порядок розрахунку розміру зазначеної плати, порядок її внесення та звільнення від сплати визначається відповідно до законодавства України та зобов`язань України за міжнародними договорами України.

Наказом Державної авіаційної служби України №166 від 09.03.2017 затверджено Авіаційні правила України Метеорологічне обслуговування цивільної авіації, які встановлюють вимоги щодо організації та надання метеорологічного обслуговування цивільної авіації в Україні. Вимоги цих Авіаційних правил поширюються на фізичних та юридичних осіб незалежно від форми власності, діяльність яких пов`язана із наданням або отриманням метеорологічного обслуговування у галузі цивільної авіації в Україні, крім суб`єктів державної авіації.

Відповідно до пункту 1 розділу ІІ Правил, метою метеорологічного обслуговування цивільної авіації є сприяння безпечній, регулярній та ефективній аеронавігації. Ця мета досягається шляхом постачання метеорологічної інформації, яка потрібна для виконання своїх функцій: експлуатантам, членам льотних екіпажів, органам обслуговування повітряного руху, органам пошуково-рятувальної служби, адміністраціям аеропортів та іншим організаціям, діяльність яких пов`язана зі здійсненням або розвитком аеронавігації.

Метеорологічне обслуговування експлуатантів, членів льотних екіпажів, органів ОПР, адміністрацій аеропортів та інших суб`єктів авіаційної галузі, діяльність яких пов`язана з плануванням, забезпеченням та виконанням польотів ПС, організовують та здійснюють провайдери метеорологічного обслуговування відповідно до вимог цих Авіаційних правил та інших нормативно-правових актів в частині метеорологічного обслуговування ЦА з урахуванням вимог документів міжнародних авіаційних організацій та документів ВМО. Виконання польотів повітряних суден цивільної авіації або обслуговування повітряного руху повітряних суден цивільної авіації без метеорологічного обслуговування забороняється (пункт 2 розділу ІІ Правил).

Згідно з підпунктом 2 пункту 5 розділу II Правил, до напрямів діяльності провайдерів з метеорологічного обслуговування цивільної авіації належить, зокрема, метеорологічне обслуговування польотів повітряних суден в районі аеродрому, зльотів та посадок повітряних суден на аеродромі.

У пункті 4 розділу ІІ Правил визначено, що провайдери метеорологічного обслуговування здійснюють метеорологічне обслуговування цивільної авіації через аеродромні метеорологічні органи та органи метеорологічного стеження на договірних умовах.

Згідно з пунктом 1 частини 2 статті 11 Цивільного кодексу України, однією із підстав виникнення цивільних прав та обов`язків є договори та інші правочини.

Відповідно до ч. 1 ст. 175 Господарського кодексу України, майново-господарськими визнаються цивільно-правові зобов`язання, що виникають між учасниками господарських відносин при здійсненні господарської діяльності, в силу яких зобов`язана сторона повинна вчинити певну господарську дію на користь другої сторони або утриматися від певної дії, а управнена сторона має право вимагати від зобов`язаної сторони виконання її обов`язку. Майнові зобов`язання, які виникають між учасниками господарських відносин, регулюються Цивільним кодексом України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.

Таким чином, на день розгляду спору в суді, обставини спору оцінюються судом з огляду на правила Цивільного кодексу України та Господарського кодексу України.

Відповідно до ч. 1 ст. 626, ч. 1 ст. 628 Цивільного кодексу України, договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Статтею 627 Цивільного кодексу України встановлено, що сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

У ст. 204 Цивільного кодексу України зазначено, що правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним.

Згідно зі ст. 638 Цивільного кодексу України, договір є укладеним, якщо сторони досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною.

Відповідно до ст. 629 Цивільного кодексу України, договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Приписами ст. 509 Цивільного кодексу України визначено, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

У свою чергу, відповідно до вимог ст. 525, 526 Цивільного кодексу України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу. Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається.

Відповідно до ч. 1 ст. 179 Господарського кодексу України, майново-господарські зобов`язання, які виникають між суб`єктами господарювання або між суб`єктами господарювання і негосподарюючими суб`єктами - юридичними особами на підставі господарських договорів, є господарсько-договірними зобов`язаннями.

Статтею 193 Господарського кодексу України встановлено, що суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться.

Враховуючи предмет укладеного між сторонами Договору та зміст договірних зобов`язань виконавця, суд дійшов висновку про те, що Договір №0504-2021 від 28.12.2021 є договором надання послуг у розумінні ст. 901 Цивільного кодексу України, оскільки не містить конкретного уречевленого результату його виконання.

За змістом ч. 1 ст. 901 Цивільного кодексу України, за договором про надання послуг одна сторона (виконавець) зобов`язується за завданням другої сторони (замовника) надати послугу, яка споживається в процесі вчинення певної дії або здійснення певної діяльності, а замовник зобов`язується оплатити виконавцеві зазначену послугу, якщо інше не встановлено договором.

Для кваліфікації послуги головним є предметний критерій: предметом договору про надання послуг є процес надання послуги, що не передбачає досягнення матеріалізованого результату, але не виключає можливість його наявності. Якщо внаслідок надання послуги й створюється матеріальний результат, то він не є окремим, віддільним від послуги як нематеріального блага, об`єктом цивільних прав, через що відповідний результат не є обігоздатним сам по собі. Близька за змістом правова позиція міститься у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.01.2022 у справі №761/16124/15-ц.

Відповідно до ст. 903 Цивільного кодексу України, якщо договором передбачено надання послуг за плату, замовник зобов`язаний оплатити надану йому послугу в розмірі, у строки та в порядку, що встановлені договором. У разі неможливості виконати договір про надання послуг, що виникла не з вини виконавця, замовник зобов`язаний виплатити виконавцеві розумну плату. Якщо неможливість виконати договір виникла з вини замовника, він зобов`язаний виплатити виконавцеві плату в повному обсязі, якщо інше не встановлено договором або законом.

Згідно зі ст. 530 Цивільного кодексу України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Спір у даній справі виник у зв`язку з невиконанням відповідачем своїх зобов`язань в частині повної та своєчасної оплати за надані послуги з метеорологічного обслуговування польотів повітряних суден на підході та в районі аеродрому Київ/Бориспіль, внаслідок чого у відповідача виникла та рахується заборгованість перед позивачем у розмірі 66 859 грн.

При цьому, в матеріалах справи відсутні, а відповідачем не надано суду доказів щодо повної оплати суми заборгованості.

Згідно із положеннями ст. 599 Цивільного кодексу України, зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином.

Водночас із огляду на умови п. 4.6. Договору, за відсутності відмови від підписання актів надання послуг відповідачем, а також висловлених ним претензій щодо повного та належного виконання позивачем умов Договору в частині, зазначеній у вищевказаних документах, суд вважає акти надання послуг №68 від 28.02.2022 та №69 від 28.02.2022, що підписані в односторонньому порядку виконавцем ДП Український авіаційний метеорологічний центр такими, що погоджені замовником (відповідачем у справі) та є доказом належного виконання позивачем своїх зобов`язань щодо надання послуг із метеообслуговування польотів у спірний період.

За таких обставин, зважаючи на приписи чинного законодавства, умови п. 4.6. Договору та беручи до уваги, що долучені до матеріалів справи акти надання послуг розцінюються судом в якості належних та допустимих доказів надання виконавцем послуг із метеорологічного обслуговування польотів повітряних суден, суд приходить до висновку, що позивачем було виконано взяті на себе зобов`язання, обумовлені Договором, в обсягах, зазначених в означених актах, та з належною якістю, а відповідачем, у свою чергу, прийнято виконання цих послуг у вказаних обсягах без будь-яких зауважень.

Із огляду на вищенаведене, суд вважає вимоги позивача щодо стягнення з відповідача суми 66 859 грн заборгованості за надані послуги підставними й обґрунтованими, у зв`язку з чим позов у цій частині підлягає задоволенню.

У відповідності до п. 6.2., 6.2.1. Договору позивач просить стягнути з відповідача суму 12 181,16 грн пені, а також штраф у розмірі 6685,90 грн.

Згідно зі ст. 610 Цивільного кодексу України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

На підставі ст. 611 Цивільного кодексу України, у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом.

За приписами ч. 1 ст. 612 Цивільного кодексу України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Згідно зі ст. 230, 232 Господарського кодексу України, штрафними санкціями визнаються господарські санкції у вигляді грошової суми (неустойка, штраф, пеня), яку учасник господарських відносин зобов`язаний сплатити у разі порушення ним правил здійснення господарської діяльності, невиконання або неналежного виконання господарського зобов`язання. У разі, якщо розмір штрафних санкцій законом не визначено, санкції застосовуються в розмірі, передбаченому в договорі.

Відповідно до ст. 549 Цивільного кодексу України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасного виконання грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

Пунктом 6.2. Договору передбачено, що у випадку невиконання або неналежного виконання замовником умов розрахунку за послуги з метеорологічного обслуговування, згідно з пунктом 4.7. 4.9. Договору, виконавець має право на стягнення пені в розмірі 0,2% (нуль цілих два десятих відсотки) від несвоєчасно внесеної суми. Розмір пені обчислюється від суми простроченого платежу за кожен день прострочення.

У свою чергу, на підставі п. 6.2.1. Договору, за прострочення оплати наданих послуг понад тридцять днів виконавець має право додатково стягнути штраф у розмірі 10% (десять відсотків) від несвоєчасно внесеної суми.

Перевіривши розрахунок заявлених до стягнення сум пені та штрафу, суд зазначає, що пеня в розмірі 12 181,16 грн, а також штраф у розмірі 6685,90 грн нараховані правомірно (розгорнутий розрахунок пені та штрафу міститься в матеріалах справи) та підлягають стягненню з відповідача повністю.

У даному контексті суд також враховує правовий висновок, викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 01.06.2021 у справі №910/12876/19, за яким можливість одночасного стягнення пені та штрафу за порушення окремих видів господарських зобов`язань не лише не заборонено, але й передбачено частиною другою статті 231 Господарського кодексу України. При цьому, щодо порушення виконання господарських зобов`язань чинне законодавство не встановлює для учасників господарських відносин обмежень передбачати в договорі можливість одночасного стягнення пені та штрафу, що узгоджується зі свободою договору, передбаченою статтею 627 Цивільного кодексу України, тобто коли сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. Відповідно, одночасне стягнення з учасника господарських відносин, який порушив господарське зобов`язання за договором, штрафу та пені не суперечить статті 61 Конституції України, оскільки згідно зі статтею 549 Цивільного кодексу України, пеня та штраф є формами неустойки, а відповідно до статті 230 Господарського кодексу України видами штрафних санкцій, тобто, не є окремими та самостійними видами юридичної відповідальності. У межах одного виду відповідальності може застосовуватися різний набір санкцій.

Із покликанням на приписи ст. 625 Цивільного кодексу України позивач також просить стягнути з відповідача інфляційні нарахування в розмірі 1481,69 грн та суму 730,87 грн трьох процентів річних.

Відповідно до ч. 2 ст. 625 Цивільного кодексу України, боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Передбачене законом право кредитора вимагати сплати боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції та процентів річних є способами захисту його майнового права та інтересу, суть яких полягає у відшкодуванні матеріальних втрат кредитора від знецінення грошових коштів внаслідок інфляційних процесів та отриманні компенсації (плати) від боржника за користування утримуваними ним грошовими коштами, належними до сплати кредиторові.

Статтею 625 Цивільного кодексу України врегульовано правові наслідки порушення грошового зобов`язання. Так, відповідно до наведеної норми, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Водночас нарахування інфляційних втрат на суму боргу та трьох процентів річних відповідно до статті 625 Цивільного кодексу України є мірою відповідальності боржника за прострочення грошового зобов`язання, оскільки виступає способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат кредитора від знецінення грошових коштів унаслідок інфляційних процесів та отриманні компенсації від боржника за неналежне виконання зобов`язання. Ці кошти нараховуються незалежно від вини боржника, зупинення виконавчого провадження чи виконання рішення суду про стягнення грошової суми.

Подібні правові висновки сформульовані, зокрема, в постановах Великої Палати Верховного Суду від 19.06.2019 у справах №703/2718/16-ц та №646/14523/15-ц, від 13.11.2019 у справі №922/3095/18, від 18.03.2020 у справі №902/417/18, від 09.02.2021 у справі №520/17342/18.

Здійснивши перевірку нарахування позивачем інфляційних нарахувань та трьох процентів річних за заявлений ним період, судом встановлено, що суми 1481,69 грн інфляційних нарахувань та 730,87 грн трьох процентів річних обраховані вірно та підлягають стягненню з відповідача повністю.

Враховуючи вищевказані обставини та те, що відповідач не надав суду свого контррозрахунку позовних вимог, хоча мав можливість скористатись відповідними процесуальними правами і надати документи в обґрунтування своєї позиції по суті заявлених позовних вимог, суд дійшов висновку про те, що вимоги позивача щодо стягнення з відповідача суми 66 859 грн заборгованості за надані послуги, 12 181,16 грн пені, 1481,69 грн інфляційних нарахувань, 730,87 грн трьох процентів річних та 6685,90 грн штрафу є документально доведеними та обґрунтованими, відповідачем належними і допустимими доказами не спростованими. Позов підлягає задоволенню в повному обсязі.

Згідно зі ст. 73 Господарського процесуального кодексу України, доказами є будь які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до статті 74 Господарського процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Положеннями ст. 76 ГПК України визначено, що належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 ГПК України обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

В силу ст. 79 ГПК України, наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування.

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (ст. 86 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідач доказів на спростування викладених позивачем обставин суду не надав.

З урахуванням вищевикладеного в сукупності, суд приходить до висновку про задоволення позову в повному обсязі.

РОЗПОДІЛ СУДОВИХ ВИТРАТ У СПРАВІ

Судові витрати підлягають віднесенню на відповідача у відповідності до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України в розмірі 2684 грн на відшкодування витрат по сплаті судового збору.

Керуючись ст. 11, 13, 14, 73 79, 86, 129, 210, 220, 233, 236, 237, 238, 240, 241, 247, 248, 252 Господарського процесуального кодексу України

СУД УХВАЛИВ:

1. Позов задоволити повністю.

2. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю Авіакомпанія Скайлайн Експрес, вул. Незалежності, будинок 90-А, м. Тячів, Тячівський район, Закарпатська область, 90500 (код ЄДРЮОФОПтаГФ 36129430) на користь Державного підприємства Український авіаційний метеорологічний центр, вул. Бориспіль 7, аеропорт, с. Гора, Бориспільський район, Київська область, 08324 (код ЄДРЮОФОПтаГФ 23568810) суму 87 938,62 грн (Вісімдесят сім тисяч дев`ятсот тридцять вісім гривень 62 коп), в тому числі 66 859 грн (Шістдесят шість тисяч вісімсот п`ятдесят дев`ять гривень) заборгованості за надані послуги, 12 181,16 грн (Дванадцять тисяч сто вісімдесят одна гривня 16 коп) пені, 1481,69 грн (Одна тисяча чотириста вісімдесят одна гривня 69 коп) інфляційних нарахувань, 730,87 грн (Сімсот тридцять гривень 87 коп) трьох процентів річних та 6685,90 грн (Шість тисяч шістсот вісімдесят п`ять гривень 90 коп) штрафу, а також 2684 грн (Дві тисячі шістсот вісімдесят чотири гривні) на відшкодування витрат по сплаті судового збору.

3. На підставі ст. 241 Господарського процесуального кодексу України рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. Апеляційна скарга на рішення суду згідно зі ст. 256 Господарського процесуального кодексу України подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Рішення може бути оскаржене до Західного апеляційного господарського суду.

4. Вебадреса сторінки на офіційному вебпорталі судової влади України в Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію по даній справі, http://court.gov.ua/fair/sud5008/ або http://www.reyestr.court.gov.ua.

Повне судове рішення складено та підписано 18.09.2023.

Суддя Пригара Л.І.