УХВАЛА

13 вересня 2023 року

м. Київ

cправа № 902/824/20

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Губенко Н. М. - головуючий, Бакуліна С. В., Кондратова І. Д.,

розглянувши матеріали касаційної скарги Акціонерного товариства "Вінницяобленерго"

на ухвалу Північно-західного апеляційного господарського суду

у складі колегії суддів: Грязнов В. В., Бучинська Г. Б., Розізнана І. В.

від 27.07.2023

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Юнова Консалтинг"

до Акціонерного товариства "Вінницяобленерго"

про визнання недійсним рішення Наглядової ради, визнання укладеними договору про обов`язковий викуп належних акціонеру простих іменних акцій, в редакції позивача,

ВСТАНОВИВ:

21 серпня 2023 року Акціонерне товариство "Вінницяобленерго" звернулося до Верховного Суду з касаційною скаргою на ухвалу Північно-західного апеляційного господарського суду від 27.07.2023 у справі № 902/824/20.

Перевіривши матеріали касаційної скарги Акціонерного товариства "Вінницяобленерго", Суд дійшов висновку, що слід відмовити у відкритті касаційного провадження з огляду на таке.

Ухвалою Господарського суду Вінницької області від 19.04.2023 у справі № 902/824/20 задоволено клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "Юнова Консалтинг" про призначення судової експертизи. Провадження у справі № 902/824/20 зупинено на час проведення судової експертизи.

Не погодившись із вказаним судовим рішенням, Акціонерне товариство "Вінницяобленерго" звернулося до Північно-західного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою на ухвалу Господарського суду Вінницької області від 19.04.2023 у справі № 902/824/20.

Ухвалою від 06.07.2023 Північно-західний апеляційний господарський суд залишив без руху апеляційну скаргу Акціонерного товариства "Вінницяобленерго" на ухвалу Господарського суду Вінницької області від 19.04.2023 у справі № 902/824/20; встановив скаржнику десятиденний строк з дня вручення даної ухвали для усунення недоліків апеляційної скарги шляхом надання суду доказів сплати судового збору за подання апеляційної скарги на ухвалу суду у сумі 2 684,00 грн; роз`яснив, що при невиконанні вимог даної ухвали, апеляційна скарга вважається неподаною та повертається апелянту.

Втім, 25.07.2023 від Акціонерного товариства "Вінницяобленерго" до Північно-західного апеляційного господарського суду надійшло клопотання про відстрочення сплати судового збору в сумі 2 684,00 грн до ухвалення судового рішення у справі № 902/824/20, обґрунтоване відсутністю коштів для сплати судового збору за подання апеляційної скарги з огляду на несвоєчасне виконання зобов`язань з оплати за розподіл електричної енергії. Скаржник зазначив, що найскладніша ситуація склалась з постачальником універсальних послуг - Товариством з обмеженою відповідальністю "Енера Вінниця", яке систематично не виконує зобов`язання щодо оплати послуг з розподілу електричної енергії і станом на 01.07.2023 його заборгованість перед Акціонерним товариством "Вінницяобленерго" становить 767 млн грн з ПДВ. Дана заборгованість, в свою чергу, спричинена низьким рівнем розрахунків Державного підприємства "Гарантований покупець" за послуги із забезпечення доступності електроенергії для побутових споживачів, борг якого станом на 01.06.2023 перед Товариством з обмеженою відповідальністю "Енера Вінниця" становив 1 млрд 523 млн грн з ПДВ. Акціонерне товариство "Вінницяобленерго" зазначало, що в структурі споживання електричної енергії Вінницької області відсоток побутових споживачів складає понад 60%, а за період воєнного стану він навіть збільшується у зв`язку зі закриттям багатьох промислових підприємств та збільшенням кількості внутрішньо переміщених осіб. До травня 2023 року, відповідно до вимог Закону України "Про виконавче провадження", діяла заборона на стягнення заборгованості з фізичних осіб, спричинена введенням воєнного стану на території України. Крім того, у зв`язку із проведенням активних бойових дій на території України, а також здійсненням ракетно-бомбових ударів по території Вінницької області пошкоджено ряд об`єктів Акціонерного товариства "Вінницяобленерго", що призвело до знищення і псування майна, знеструмлення споживачів Вінницької області та до термінового виконання аварійно-відновлювальних робіт, які потребують залучення значних коштів.

Ухвалою від 27.07.2023 Північно-західний апеляційний господарський суд відмовив у задоволенні клопотання Акціонерного товариства "Вінницяобленерго" про відстрочення сплати судового збору; повернув апеляційну скаргу Акціонерного товариства "Вінницяобленерго" на ухвалу Господарського суду Вінницької області від 19.04.2023 у справі № 902/824/20.

Відповідно до пункту 2 частини 3 статті 258 Господарського процесуального кодексу України до апеляційної скарги додаються докази сплати судового збору.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (див. рішення суду від 28.10.1998 у справі "Ейрі проти Ірландії", серія А, № 32).

Обмеження, накладене на доступ до суду, буде несумісним із пунктом 1 статті 6 Конвенції, якщо воно не переслідує законної мети або коли не існує розумної пропорційності між застосованими засобами та законністю цілі, якої прагнуть досягти (див. рішення суду від 28.11.2006 у справі "Апостол проти Грузії", заява № 40765/02). При цьому, Суд в якості "законної мети" визнає, зокрема, фінансування функціонування органів судової влади та дію в якості стримуючого фактору від легковажних позовів (див. рішення суду від 12.06.2007 у справі "Станков проти Болгарії", заява № 68490/01).

Законодавче закріплення судових витрат має на меті:

по-перше: відшкодування державі витрат, понесених на утримання судової системи і забезпечення її діяльності (саме у цьому проявляється компенсаційна функція інституту судових витрат);

по-друге: покладає певні витрати на тих, хто звертається до суду за захистом, що покликано дисциплінувати фізичних та юридичних осіб від подання до суду необґрунтованих заяв та клопотань, забезпечуючи таким чином також процесуальну економію.

У пункті 53 рішення Європейського суду з прав людини від 19.06.2001 у справі "Креуз проти Польщі" було зазначено, що "право на суд" не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Гарантуючи сторонам право доступу до суду для визначення їхніх "цивільних прав та обов`язків", пункт 1 статті 6 Конвенції залишає державі вільний вибір засобів, що використовуватимуться для досягнення цієї мети, але в той час, коли Договірні держави мають можливість відхилення від дотримання вимог Конвенції щодо цього, остаточне рішення з дотриманням вимог Конвенції залишається за Судом ("Голдер проти Сполученого Королівства" і "Z та інші проти Сполученого Королівства").

Частиною 1 статті 8 Закону України "Про судовий збір" унормовано, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Згідно з частиною 2 статті 8 зазначеного вище Закону суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині 1 цієї статті.

Даний перелік умов відстрочення, розстрочення сплати судового збору або зменшення чи звільнення від його сплати є вичерпним, а тому не допускається його розширення з ініціативи суду лише з урахуванням майнового стану сторони за відсутності умов, передбачених положеннями цього Закону.

Із системного аналізу норм зазначеної статті вбачається, що положення підпунктів 1 та 2 частини 1 статті 8 Закону "Про судовий збір" не поширюються на юридичних осіб, незалежно від наявності майнового критерію (майнового стану учасника справи - юридичної особи), а положення підпункту 3 частини 1 статті 8 Закону "Про судовий збір" можуть бути застосовані до юридичної особи за наявності майнового критерію, але тільки у справах, визначених цим пунктом, тобто предметом позову у яких є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю (постанова Великої Палати Верховного Суду від 14.01.2021 у справі № 0940/2276/18).

Оскільки предметом спору у справі не є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав чи відшкодування шкоди здоров`ю, у суду були відсутні правові підстави для задоволення клопотання Акціонерного товариства "Вінницяобленерго" про відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги на ухвалу Господарського суду Вінницької області від 19.04.2023 у справі № 902/824/20.

Особа, яка має намір оскаржити судове рішення, зокрема в апеляційному порядку, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії для виконання процесуального обов`язку дотримання вимог процесуального закону стосовно форми і змісту апеляційної скарги, в тому числі щодо оплати судового збору.

Посилання на проведення активних бойових дій, а також здійснення ракетно-бомбових ударів по території України, спричинених військовою агресією російської федерації проти України не є підставою для відстрочення сплати судового збору в силу приписів статті 8 Закону України "Про судовий збір". Вказаний Закон також не передбачає відстрочення сплати судового збору з підстав виникнення обставин непереборної сили.

Відповідно до частини 2 статті 260 Господарського процесуального кодексу України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 258 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу.

Частиною 4 статті 174 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

За приписами частини 6 статті 260 та частини 3 статті 262 Господарського процесуального кодексу України, питання про відкриття апеляційного провадження у справі, про залишення апеляційної скарги без руху та про повернення апеляційної скарги суд апеляційної інстанції вирішує протягом п`яти днів з дня надходження апеляційної скарги або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Відповідно до частини 2 статті 293 Господарського процесуального кодексу України у разі оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.

Враховуючи викладене, Суд визнає касаційну скаргу необґрунтованою та відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі № 902/824/20 за касаційною скаргою Акціонерного товариства "Вінницяобленерго" на ухвалу Північно-західного апеляційного господарського суду від 27.07.2023 на підставі частини 2 статті 293 Господарського процесуального кодексу України, оскільки у даній справі правильне застосовування судом апеляційної інстанції норм матеріального та процесуального права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо їх застосування чи тлумачення.

Посилання Акціонерного товариства "Вінницяобленерго" на правові висновки, викладені у постановах Верховного Суду від 04.07.2018 у справі № 686/114/16-ц, від 04.03.2020 у справі № 369/5331/18 та від 22.07.2020 у справі № 332/1142/16 Судом до уваги не беруться, оскільки по-перше процитовані абзаци вказаних постанов не є правовими висновками щодо застосування певної норми права, а є цитатами рішень Європейського суду з прав людини, які використовувались Судом в обґрунтування конкретної позиції при вирішенні спору ("Мала проти України" від 03.07.2014, "Суомінен проти Фінляндії" від 01.07.2003, "Креуз проти Польщі" від 19.06.2001, "Гоффман проти Німеччини" від 11.10.2001, "Кудла проти Польщі" від 26.10.2000 та ін.); по-друге у вказаних справах питання відстрочення/розстрочення/звільнення від сплати судового збору вирішувалося відносно фізичних осіб.

Посилання Акціонерного товариства "Вінницяобленерго" на постанову Великої Палати Верховного Суду від 20.09.2018 у справі № 751/3840/15-ц також Судом до уваги не береться, оскільки у вказаній справі Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку, що у апеляційного суду були відсутні підстави для визнання апеляційних скарг неподаними у зв`язку із неусуненням їх недоліків у визначений строк, оскільки у справі були відсутні докази вручення ухвал про залишення апеляційних скарг без руху апелянтам. При цьому питання стосовно задоволення чи відмову у задоволенні клопотання про відстрочення/розстрочення/звільнення від сплати судового збору у згаданій постанові взагалі не вирішувалося, оскільки не було подано. Отже, твердження про те, що "одночасна відмова у задоволенні клопотання і повернення апеляційної скарги є невиправданими, оскільки у разі відмови у задоволенні клопотання суд у процесуальний спосіб мав надати можливість сплатити судовий збір" є міркуванням та власними висновками самого скаржника.

Крім того, посилання Акціонерного товариства "Вінницяобленерго" на правові висновки, викладені в постанові Верховного Суду від 01.04.2020 у справі № 503/1904/16-ц, також не беруться Судом до уваги, оскільки у цій справі клопотання про звільнення від сплати судового збору подавали фізичні особи - позивачі, а приписами пункту 1 частини 1 статті 8 Закону України "Про судовий збір" прямо передбачено право суду, зокрема, звільнити від сплати судового збору саме позивача за певних умов. Отже очікування Акціонерного товариства "Вінницяобленерго", яке не є позивачем - фізичною особою у справі, задоволення Судом клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання касаційної скарги на ухвалу Північно-західного апеляційного господарського суду від 27.07.2023 у справі № 902/824/20 є безпідставним. Стосовно висловлювань скаржника, що суд апеляційної інстанції "повинен був надати додатковий, тобто новий строк на усунення недоліків, або з власної ініціативи продовжити встановлений судом строк для сплати судового збору", Суд звертає увагу, що відповідно до приписів частини 2 статті 119 Господарського процесуального кодексу України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду. Водночас у тих випадках, коли суду процесуальним законом надано право встановити строк в межах певного строку, встановленого Господарським процесуальним кодексом України, суд не може продовжити строк понад встановлений Господарським процесуальним кодексом України (постанова Верховного Суду у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 03.12.2018 у справі № 904/5995/16). Водночас Північно-західним апеляційним господарським судом для усунення недоліків апеляційної скарги встановлено Акціонерному товариству "Вінницяобленерго" максимальний десятиденний строк, встановлений Господарським процесуальним кодексом України.

Керуючись статтями 234, 235, 287, 293, 304 Господарського процесуального кодексу України, Суд

У Х В А Л И В:

1. Відмовити у відкритті касаційного провадження у справі № 902/824/20 за касаційною скаргою Акціонерного товариства "Вінницяобленерго" на ухвалу Північно-західного апеляційного господарського суду від 27.07.2023.

2. Копії ухвали надіслати учасникам справи.

3. Надіслати скаржнику касаційну скаргу разом з доданими до неї матеріалами на 5 аркушах. Копію касаційної скарги залишити у Верховному Суді.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Головуючий Н. М. Губенко

Судді С. В. Бакуліна

І. Д. Кондратова