ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
____________________________________________________________________________________________________________
УХВАЛА

15.09.2023м. ХарківСправа № 922/2415/22

Господарський суд Харківської області у складі:

головуючий суддя Жигалкін І.П.

судді: Кухар Н.М. , Жиляєв Є.М.

при секретарі судового засідання Кісельовій С.М.

розглянувши матеріали справи

за позовом Державного підприємства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" в особі відокремленого підрозділу "Централізовані закупівлі ДП "НАЕК "Енергоатом"", м. Київ
до Акціонерного товариства "Українські енергетичні машини", м. Харків
про та за зустрічним позовом до пророзірвання договору Акціонерного товариства "Українські енергетичні машини", м. Харків Державного підприємства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" в особі відокремленого підрозділу "Централізовані закупівлі ДП "НАЕК "Енергоатом"", м. Київ стягнення 240 000 000,00грн
за участю представників:

позивача (за первісним позовом) - Лещенко О.О.

відповідача (за первісним позовом) - Гарагулі В.А.

ВСТАНОВИВ:

05 грудня 2022 року Державне підприємство "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" в особі відокремленого підрозділу "Централізовані закупівлі ДП "НАЕК "Енергоатом"" (надалі - Позивач) звернувся до Господарського суду Харківської області з позовною заявою про розірвання договору поставки від 20.04.2021 №15-6070/53-129-04-21-02257 укладеного між ДП "НАЕК "Енергоатом" в особі ВП "Атомкомплект" (назву змінено Відокремлений підрозділ "Централізовані закупівлі" та Акціонерним товариство с "Українські енергетичні машини" (надалі - Відповідач), а також покладення на останнього суму судового збору.

Як вбачається з позовних матеріалів, право на звернення до суду з даним позовом виникло у Позивача на підставі укладеного Договору №15-6070/53-129-04-21-02257 від 20.04.2021 між Державним підприємством "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" (Покупець) та Акціонерним товариством "Турбоатом" (Постачальник), де Постачальник зобов`язується в порядку і на умовах, визначених у Договорі, виготовити та поставити конденсатори "блочно-модульного" виконання типу К-38080 з трубними системами із корозійно-стійкого матеріалу турбоустановки К-1000-60/1500-2 (Продукція) для енергоблоку №1 ВП "Запоріжська АЕС" ДП "НАЕК "Енергоатом" (Кінцевий споживач), а Покупець зобов`язується в порядку і на умовах, визначених у Договорі, прийняти і оплатити Продукцію. (п. 1.1. Договору).

08 грудня 2022 року, у відповідності до вимог Господарського процесуального кодексу України, за вищевказаним позовом суддею Господарського суду Харківської області Жигалкіним І.П. було прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі №922/2415/22, розгляд якої вирішено здійснювати за правилами загального позовного провадження з повідомленням сторін та призначенням підготовчого засідання на "12" січня 2023 р. о 11:00.

Ухвалою суду від 21.06.2023 прийнято зустрічний позов (вх. № 15336) АТ "Українські енергетичні машини" про стягнення з Державного підприємства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" заборгованості у вигляді простроченого авансу за Договором від 20.04.2021 №15-6070/53-129-04-21-02257 у розмірі 240 000 000,00грн, об`єднано вимоги за зустрічним позовом в одне провадження з первісним позовом, відкладено підготовче засідання на 13 липня 2023 року о 11:45.

Представником ДП НАЕК "Енергоатом" подано заяву (вх. №21693 від 15.08.2023) при призначення колегіального розгляду справи №922/2415/22.

Ухвалою суду від 15 серпня 2023 року у справі №922/2415/22 призначено колегіальний розгляд справи №922/2415/22, а матеріали справи № 922/2415/22 передано для здійснення автоматизованого розподілу з метою визначення складу суду для розгляду даної справи.

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 17.08.2023 для розгляду справи визначено новий склад колегії суддів - Жигалкін І.П. - головуючий суддя, судді - Кухар Н.М., Жиляєв Є.М.

Відповідною ухвалою суду від 22.08.2023 призначено справу №922/2415/22 до розгляду у підготовчому засіданні на "14" вересня 2023 р. о 12:30.

Представником Позивача (за первісним позовом) подано до суду у підготовче засідання: - заяву (вх. №24339 та вх.№24676) про зміну підстав первісного позову;

- додаткові пояснення (вх. № 24869 від 14.09.2023) до відзиву на зустрічний позов.

Представником Відповідач (за первісним позовом) подано до суду у підготовче засідання - відзив (вх. №24244 від 08.09.2023) на позовну заяву.

За змістом частини 3 статті 46 ГПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Слід зауважити, що правові підстави позову - це зазначена у позовній заяві нормативно-правова кваліфікація обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Таким чином, позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову. Предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Аналогічна правова позиція зазначена у постанові Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 01 листопада 2021 року у справі № 405/3360/17 (провадження № 61-9545сво21).

Отже, зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

Не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права.

Аналогічні висновки Верховного Суду щодо застосування частини 3 статті 46 ГПК України викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.06.2019 у справі №924/1473/15 та у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 15.10.2020 у справі № 922/2575/19.

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Необхідність у зміні предмета позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

Зміна предмета позову можлива, зокрема, у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Заяву позивача про зміну предмета або підстав позову можна вважати новим позовом у разі, якщо в ній зазначена самостійна матеріально-правова вимога (або вимоги) та одночасно на її обґрунтування наведені інші обставини (фактичні підстави), які не були визначені позивачем первісною підставою позову та які у своїй сукупності дають особі право на звернення до суду з позовними вимогами.

Аналогічний правовий висновок викладений у постановах Верховного Суду від 22.07.2021 у справі № 910/18389/20 та від 10.11.2021 у справі № 916/1988/20.

Вищезазначена позиція викладена у постанові 31 травня 2023 року Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду в рамках справи № 916/1029/22.

Верховний Суд також звертає увагу, що у постанові Верховного Суду від 03.08.2020 у справі № 911/2139/19, зазначено, що процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог, або заявлення «додаткових» позовних вимог тощо. Тому в разі надходження до господарського суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також зі змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: подання іншого (ще одного) позову, чи збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи об`єднання позовних вимог, чи зміну предмета або підстав позову.

Верховний суд зазначає, що при застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі статтею 6 Конвенції.

Аналогічний висновок зроблений в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 12 січня 2022 року у справі № 234/11607/20 (провадження № 61-15126св21).

Надаючи оцінку заяві Позивача (за первісним позовом) про зміну підстав позовних вимог, суд дійшов до висновку, що така заява обґрунтовується щодо зміни нормативно-правової кваліфікації обставин заявлених вимог без заявлення додаткових вимог, а отже не суперечить вимогам процесуального законодавства.

Отже, з метою дотримання основних засад господарського судочинства, справедливого, неупередженого та своєчасного вирішення спору, маючи на меті забезпечення дійсного вирішення правового спору між сторонами, суд дійшов висновку щодо необхідності відкласти підготовче засідання для надання можливості всім учасникам справи надати до суду відповідні докази з урахуванням прийнятого зустрічного позову до спільного розгляду з первісним.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 183 Господарського процесуального кодексу України суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим кодексом строку підготовчого провадження у випадках, визначених частиною другою статті 202 цього Кодексу.

Керуючись статтями 42, 46, 177, 234, 243 ГПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

1. Прийняти заяву (вх. №24339 та вх.№24676) Державного підприємства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" про зміну підстав первісного позову.

2. Продовжувати розгляд справи №922/2415/22 з урахуванням заяви про зміну підстав позову.

3. Підготовче засідання відкласти на 12 жовтня 2023 року о 12:00.

Засідання відбудеться у приміщенні господарського суду за адресою: 61022, місто Харків, майдан Свободи 5, 8-й під`їзд, 1-й поверх, зал № 105.

4. Визнати явку учасників справи обов`язковою.

Інформацію по справі, що розглядається можна отримати на сторінці суду на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: http://court.gov.ua.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання. Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Повний текст ухвали складено та підписано 15.05.2023

Головуючий суддя Суддя Суддя І.П. Жигалкін Н.М. Кухар Є.М. Жиляєв