ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КІРОВОГРАДСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

19 вересня 2023 рокуСправа № 912/1588/23

Суддя Господарського суду Кіровоградської області Бестаченко О.Л., розглянувши матеріали заяви від 30.08.2023 № б/н ОСОБА_1 (далі - гр. ОСОБА_1 ), ІПН НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ,

про неплатоспроможність боржника - фізичної особи або фізичної особи - підприємця,

ВСТАНОВИВ:

Заявник звернувся до Господарського суду Кіровоградської області через систему "Електронний суд" із заявою на підставі ч. 2 ст. 115 Кодексу України з процедур банкрутства (далі - КУзПБ) з вимогою відкрити провадження з приводу неплатоспроможності фізичної особи.

За ч. 1 ст. 2 КУзПБ - провадження у справах про банкрутство регулюється цим Кодексом, Господарським процесуальним кодексом України (далі - ГПК України), іншими законами України.

Господарський суд залишає без руху заяву про відкриття провадження у справі з підстав, передбачених статтею 174 ГПК України, з урахуванням вимог цього Кодексу (ч. 3 ст. 37 КУзПБ).

Ухвалою від 05.09.2023 господарський суд заяву від 30.08.2023 № б/н гр. ОСОБА_1 про неплатоспроможність боржника - фізичної особи або фізичної особи - підприємця залишив без руху. Встановив гр. ОСОБА_1 строк усунення виявлених недоліків при поданні заяви про відкриття провадження у справі про банкрутство - десять днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху. Встановив спосіб усунення недоліків шляхом надання суду: письмових відомостей із зазначенням щодо наявності у заявника або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, засвідчені копії яких додано до позовної заяви; письмово викладеного попереднього (орієнтовного) розрахунку суми судових витрат, які заявник поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи; переліку документів, що додані до заяви від 30.08.2023 № б/н; належного конкретизованого списку кредиторів із зазначенням щодо кожного кредитора окремо загальної суми заборгованості, заборгованості за основним зобов`язанням та суми неустойки (штрафу, пені); належні докази підстав виникнення зобов`язань перед кредиторами, про яких зазначено в заяві від 30.08.2023 № б/н, щодо кожного кредитора окремо із документальним підтвердженням суми грошових вимог (загальної суми заборгованості, заборгованості за основним зобов`язанням та суми неустойки (штрафу, пені) окремо), а також строку їх виконання згідно із законом або договором; пропозиції щодо реструктуризації боргів (проект плану реструктуризації боргів) з урахуванням вимог КУзПБ; відомостей про роботодавця (роботодавців) боржника (у разі, якщо боржник працевлаштований за кордоном, відомості про роботодавця слід надати як мовою держави знаходження роботодавця, так і в перекладі на українську мову); декларацію про майновий стан боржника за формою, затвердженою державним органом з питань банкрутства за 2022 рік та 2023 рік (до 01.07.) з належним відображенням інформації про доходи та інші грошові виплати боржника та членів його сім`ї з усіх джерел в Україні, у тому числі одержані (нараховані) за межами України; нотаріально засвідченого перекладу на українську мову копій документів, доданих до заяви від 30.08.2023 № б/н (Трудовий договір від 21.02.2022 № 21022022-2), а також ті, що можуть бути подані до заяви на виконання вимог даної ухвали суду про усунення недоліків заяви від 30.08.2023 № б/н, викладені іншою мовою, ніж державна; доказів авансування боржником на депозитний рахунок суду винагороди керуючому реструктуризацією за три місяці виконання повноважень у розмірі 40 260,00 грн, або доказів на підтвердження повноважень у гр. ОСОБА_2 для здійснення сплати авансування винагороди арбітражному керуючому за виконання ним повноважень у справі про неплатоспроможність за гр. ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 ).

Судом встановлено, що ухвалу Господарського суду Кіровоградської області від 05.09.2023 доставлено гр. ОСОБА_1 до його електронного кабінету 05.09.2023, про що свідчить довідка Господарського суду Кіровоградської області про доставку електронного листа. Отже, строк для усунення недоліків до 15.09.2023.

18.09.2023 до суду через систему "Електронний суд" від гр. ОСОБА_1 надійшла заява про усунення недоліків від 17.09.2023 № б/н (документ сформований в системі "Електронний суд" 17.09.2023), в якій викладено письмові пояснення щодо допущених недоліків заяви. До заяви додано Трудовий договір від 21.02.2022 № 21022022-2 (без перекладу на українську мову).

В поданій заяві гр. ОСОБА_1 повідомляє, що ухвалу від 05.09.2023 отримав 06.09.2023, відтак за твердженням останнього, строк на усунення недоліків закінчується 18.09.2023. Заявник зважаючи на норми процесуального законодавства та з огляду на ймовірний формалізм, просить поновити строк на усунення недоліків.

Розглядаючи клопотання гр. ОСОБА_1 про поновлення строку на усунення недоліків заяви від 30.08.2023 № б/н гр. ОСОБА_1 про неплатоспроможність боржника - фізичної особи або фізичної особи - підприємця, господарський суд зазначає наступне.

Згідно ст. 118 Господарського процесуального кодексу України право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку. Заяви, скарги і документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 113 Господарського процесуального кодексу України строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом.

Згідно ч. 1, 2 ст. 119 Господарського процесуального кодексу України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Господарський суд зазначає, що строк на усунення недоліків заяви від 30.08.2023 № б/н гр. ОСОБА_1 про неплатоспроможність боржника - фізичної особи або фізичної особи - підприємця встановлено судом в ухвалі від 05.09.2023, а не законом, в зв`язку з чим, у господарського суду відсутні правові підстави для задоволення клопотання гр. ОСОБА_1 про поновлення строку на усунення недоліків заяви від 30.08.2023 № б/н гр. ОСОБА_1 про неплатоспроможність боржника - фізичної особи або фізичної особи - підприємця.

Разом з тим з метою дотримання основних засад господарського судочинства, зазначених в статтях 2, 3, 4 Господарського процесуального кодексу України та забезпечення реалізації права заявника на усунення недоліків заяви від 30.08.2023 № б/н гр. ОСОБА_1 про неплатоспроможність боржника - фізичної особи або фізичної особи - підприємця у розумний строк, господарський суд вважає за необхідне з власної ініціативи продовжити встановлений судом в ухвалі від 05.09.2023 строк на усунення недоліків заяви від 30.08.2023 № б/н гр. ОСОБА_1 про неплатоспроможність боржника - фізичної особи або фізичної особи - підприємця до 17.09.2023.

Розглянувши заяву від 17.09.2023 № б/н про усунення недоліків, господарський суд дійшов висновку про необхідність повернення заяви про неплатоспроможність боржника фізичної особи або фізичної особи - підприємця, з огляду на наступне.

Щодо вимог суду про надання належного конкретизованого списку кредиторів із зазначенням щодо кожного кредитора окремо загальної суми заборгованості, заборгованості за основним зобов`язанням та суми неустойки (штрафу, пені); належних доказів підстав виникнення зобов`язань перед кредиторами, про яких зазначено в заяві від 30.08.2023 № б/н, щодо кожного кредитора окремо із документальним підтвердженням суми грошових вимог (загальної суми заборгованості, заборгованості за основним зобов`язанням та суми неустойки (штрафу, пені) окремо), а також строку їх виконання згідно із законом або договором заявник вказав, що вимога суду про зазначення окремо загальної суми простроченої заборгованості, простроченої заборгованості за основним зобов`язанням, інформації, за якими зобов`язаннями строк виконання настав є незаконною, оскільки не відповідає нормам матеріального права, і тим самим створює перешкоди для реалізації заявником законного права на доступ до суду. Також в заяві вказано, що боржник не позбавлений можливості надати альтернативні первинним документам (договорам) документи, які б підтверджували наявність заборгованості перед кредиторами. Відтак до заяви додано виписки по рахунках та довідки по заборгованості, отримані від кредиторів.

Господарський суд вважає, що вказане не може бути прийняте судом як належний доказ надання конкретизованого переліку кредиторів, оскільки відсутність первинної документації, на підставі якої виникла заборгованість, та суми такої заборгованості, позбавляє можливості суд надати оцінку щодо права боржника звернутися із заявою про відкриття провадження у справі про банкрутство в порядку ч. 2 ст. 115 КУзПБ.

Так, п. 3 ч. 3 ст. 116 КУзПБ передбачає, що до заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність додається конкретизований список кредиторів і боржників із зазначенням загальної суми грошових вимог кредиторів (боржників), а також щодо кожного кредитора (боржника) - його імені або найменування, його місцезнаходження або місця проживання, ідентифікаційного коду юридичної особи або реєстраційного номера облікової картки платника податків та номера паспорта (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовляються від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та офіційно повідомили про це відповідний контролюючий орган і мають відмітку в паспорті), суми грошових вимог (загальної суми заборгованості, заборгованості за основним зобов`язанням та суми неустойки (штрафу, пені) окремо), підстав виникнення зобов`язань, а також строку їх виконання згідно із законом або договором.

Заявником до заяви про усунення недоліків не надано належного конкретизованого списку кредиторів із зазначенням щодо кожного кредитора окремо загальної суми заборгованості, заборгованості за основним зобов`язанням та суми неустойки (штрафу, пені), що унеможливлює визначення розміру грошових вимог кредиторів у розумінні ч. 3 ст. 115 КУзПБ.

Кодекс України з процедур банкрутства визначає обов`язок боржника у своїй заяві про відкриття справи навести всі обставини неплатоспроможності та документально їх підтвердити.

Метою законодавця при запровадженні процедури банкрутства фізичних осіб було створення правового механізму, який дозволить фізичній особі - боржнику відновити її задовільний фінансовий стан через механізм погашення всіх існуючих боргів, що реалізується в тому числі шляхом реструктуризації зобов`язань.

Передумовою звернення фізичної особи - боржника до господарського суду із відповідною заявою та намір кінцевого результату є повне відновлення платоспроможності такої особи.

Отже, звертаючись до господарського суду із заявою про відкриття справи про неплатоспроможність, фізична особа - боржник повинна розкрити повну та вичерпну інформацію про загальну суму заборгованості, заборгованості за основним зобов`язанням та суми неустойки (штрафу, пені) окремо, а також документально підтвердити таку інформацію належними та допустимими доказами у розумінні вимог статей 76-77 Господарського процесуального кодексу України, що також передбачено п. 3, 14 ч. 3 ст. 116 КУзПБ.

У даному випадку заявником наведено підстави, передбачені ч. 2 ст. 115 Кодексу України з процедур банкрутства для відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, та самостійно визначено суми грошових вимог за правочинами, копії деяких з них не надано, а також надано конкретизований список кредиторів і боржників до матеріалів заяви, який не відповідає п. 3 ч. 3 ст. 116 КУзПБ.

Щодо належності та допустимості кредитної історії для вирішення судом питання про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність фізичної особи, Верховним Судом у складі колегії суддів Касаційного господарського суду у постанові № 917/1604/21 від 16.11.2022 року, зроблено наступний правовий висновок.

Частиною 1 ст. 119 КУзПБ регламентовано, що у підготовчому засіданні господарський суд розглядає подані документи, з`ясовує наявність підстав для відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, а також вирішує інші питання, пов`язані з розглядом заяви.

Отже, завданням підготовчого засідання господарського суду у розгляді заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність фізичної особи є перевірка підтвердження належними та допустимими доказами обставин, що вказані боржником як ознаки його неплатоспроможності чи її загрози відповідно до вищезазначених положень ч. 2 ст. 115 КУзПБ.

Водночас при ініціюванні справи про неплатоспроможність фізичної особи наявність простроченої заборгованості чи можливість невиконання грошових зобов`язань найближчим часом (загроза неплатоспроможності) має підтверджуватися доказами у відповідному обсязі, виходячи з правової природи правовідносин між боржником та кредитором. Такими доказами, серед іншого, можуть бути судові рішення, правочини, первинні бухгалтерські документи, які містять відомості про фінансову операцію та підтверджують її здійснення (зокрема банківські виписки, платіжні доручення, довідки) та будь-які інші докази, що доводять факт невиконання боржником своїх зобов`язань, а у випадку загрози неплатоспроможності - потенційну можливість такого невиконання.

Крім того Верховний Суд у постанові № 917/1604/21 від 16.11.2022 зазначив, що у справах про банкрутство (у т.ч. неплатоспроможність фізичних осіб) стадія відкриття провадження має своїми наслідками не лише заходи процесуального характеру, а й майнового. При цьому, внаслідок введення мораторію на задоволення вимог кредиторів, ухвала про відкриття провадження у такій категорії справ поширюється на майнові відносини між боржником та невизначеним на момент винесення ухвали підготовчого засідання колом осіб - конкурсних кредиторів.

Таким чином, оскільки відкриття провадження у справі про неплатоспроможність має відповідні вищезазначені правові наслідки, то на фізичну особу-боржника (як єдиного суб`єкта звернення із заявою про відкриття провадження у такій справі) покладається обов`язок підтверджувати обставини його неплатоспроможності чи її загрози доказами у відповідному обсязі, у тому числі первинними документами, задля забезпечення перевірки господарським судом підстав та моменту виникнення зазначених боржником грошових вимог кредиторів, встановлення їх характеру та розміру.

Такий правовий висновок вбачається обґрунтованим також з тих підстав, що лише фізична особа-боржник (яка є єдиним суб`єктом звернення із відповідною заявою) наділена правом на подання відповідних доказів у підтвердження обставин своєї неплатоспроможності чи її загрози. Тому відсутність на цій стадії інших учасників справи, які мають право подати свої доводи чи заперечення щодо таких обставин чи доказів, зумовлює необхідність добросовісного виконання боржником своїх процесуальних обов`язків щодо доказування наявності обставин для відкриття провадження у справі про неплатоспроможність фізичної особи.

Крім того стандарт доказування "достатність доказів" було виключено із ГПК, водночас у справах про неплатоспроможність фізичної особи господарський суд враховує, окрім належності та допустимості, також достатність поданих боржником доказів для підтвердження та доведення обставин неплатоспроможності чи її загрози, як підстави для відкриття провадження у такій справі.

У цьому контексті суд вважає, що самого кредитного звіту недостатньо для підтвердження вказаних обставин, оскільки такий звіт хоч і є належним доказом наявності кредитних відносин боржника з кредиторами, однак може містити неповну чи недостовірну інформацію про розмір та структуру заборгованості боржника, в тому числі за основним зобов`язанням.

Зазначеного висновку касаційний суд у постанові № 917/1604/21 від 16.11.2022 дійшов з огляду на передбачене частиною п`ятою статті 13 Закону № 2704-IV (Закон України "Про організацію формування та обігу кредитних історій") право суб`єкта кредитної історії щодо звернення до Бюро з письмовою заявою у разі незгоди з інформацією, що складає його кредитну історію, за винятком інформації про кредитний бал.

З урахуванням наведеного, господарський суд приходить до висновку про неналежне виконання заявником п. 3 ч. 3 ст. 116 Кодексу України з процедур банкрутства, оскільки матеріали поданої заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність не містять інформації про грошові вимоги із зазначенням загальної суми заборгованості, заборгованості за основним зобов`язанням та суми неустойки (штрафу, пені), а також строку їх виконання згідно із законом або договором.

Наведене, в свою чергу, не дає можливості суду здійснити перевірку обґрунтованості вимог заявника, а також з`ясувати наявність підстав для відкриття провадження у справі про неплатоспроможність.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду у справі №917/1604/21 від 16.11.2022.

Щодо надання суду пропозицій щодо реструктуризації боргів (проект плану реструктуризації боргів) з урахуванням вимог КУзПБ заявник зазначає, ним до заяви надавався відповідний план реструктуризації, натомість твердження суду в цій частині щодо невиконання вимог КУзПБ є формальним та неконкретизованим.

В ухвалі від 05.09.2023 про залишення без руху заяви гр. ОСОБА_1 про неплатоспроможність боржника - фізичної особи або фізичної особи-підприємця суд звертав увагу, що доданий до заяви план реструктуризації боргів гр. ОСОБА_1 не містить інформації щодо заходів, спрямованих на покращення майнового стану боржника та задоволення вимог кредиторів, не містить інформацію щодо черговості задоволення вимоги кредиторів із зазначенням їх розміру та дати протягом 5 років.

Крім того у поданому плані реструктуризації боргів гр. ОСОБА_1 зазначено інформацію про всі доходи боржника, у т.ч. доходи, які боржник розраховує отримати протягом процедури реструктуризації боргів 27 661,20 грн (700 Євро); розмір суми, яка щомісяця буде виділятися для погашення вимог кредиторів (1 112,88 грн).

Господарський суд вважає за необхідне зазначити, що у відповідності до ст. 1 Кодексу України з процедур банкрутства, реструктуризація боргів боржника - судова процедура у справі про неплатоспроможність фізичної особи, що застосовується з метою відновлення платоспроможності боржника шляхом зміни способу та порядку виконання його зобов`язань згідно з планом реструктуризації боргів боржника.

Отже, проект плану реструктуризації боргів боржника, повинен містити реальні розгорнуті умови та обґрунтовані пропозиції стосовно відновлення платоспроможності боржника шляхом зміни способу та порядку виконання його зобов`язань, а також відповідати вимогам чинного законодавства, а саме ст. 124, 125 Кодексу України з процедур банкрутства.

Виконання мети процедури реструктуризації боргів боржника у справі про неплатоспроможність фізичної особи можливе лише за умови, коли боржник істинно бажає виконати взяті на себе грошові зобов`язання, але через певні майнові/фінансові причини не може їх виконати в повному обсязі належним чином.

Боржник повинен повно та всебічно сприяти кредиторам та керуючому реструктуризацією у встановлені свого реального майнового стану, а також запропонувати обґрунтований та виконуваний (реальний) проект плану реструктуризації своїх зобов`язань.

Метою і завданням процедури реструктуризації боргів є забезпечення розгляду кредиторами, розробленого боржником проекту плану реструктуризації боргів для відновлення його платоспроможності. Розроблення боржником такого документу є закономірними очікуваннями кредиторів, як в частині розгляду, так і в частині фактичного погашення вимог в межах процедури.

У свою чергу, розроблення проекту плану реструктуризації має відбуватися відповідно до вимог ст. 124 Кодексу України з процедур банкрутства, зокрема у відповідності до вимог закону щодо форми і змісту проекту плану, що дасть змогу розгляду такого плану реструктуризації зборами кредиторів, можливості прийняття рішення про його схвалення та подання на затвердження господарському суду або відхилення і прийняття рішення про перехід до процедури погашення боргів.

Відтак при поданні до господарського суду заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, обов`язком боржника є складення реального (виконуваного) проекту плану реструктуризації, який після розгляду господарським судом грошових вимог та формування реєстру кредиторів розробляється, уточнюється та погоджується з кредиторами.

Саме така правова позиція викладена у постанові Верховного Суду у справі № 925/473/20 від 25.08.2021.

Отже, боржником фактично не подано суду проект плану реструктуризації боргів, який відповідає вказаним вище вимогам чинного законодавства.

Як слідує з усталеної практики Верховного Суду, право на звільнення від боргів та відновлення платоспроможності у судових процедурах неплатоспроможності фізичної особи набуває лише добросовісний боржник, який не за своїм неправомірним умислом потрапив у стан неплатоспроможності, сумлінно виконує обов`язки боржника та не приховує обставин, що можуть вплинути на розгляд справи чи задоволення кредиторських вимог, при цьому демонструє дієве прагнення до компромісу з кредиторами щодо умов реструктуризації боргів та в межах об`єктивних можливостей вживає заходів до задоволення їх вимог. Саме такий боржник реалізує право ініціювати провадження у справі про власну неплатоспроможність не на шкоду кредиторам, а для досягнення легітимної мети цього провадження - соціальної реабілітації добросовісного боржника за спеціальною судовою процедурою шляхом реструктуризації заборгованості та/або звільнення від боргів задля відновлення його платоспроможності.

Як зазначено у пунктах 69-70 постанови Верховного Суду в складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 16.12.2021 по справі № 910/8306/20, законодавець визначив саме процедуру реструктуризації боргів як пріоритетну, яка є найбільш оптимальним варіантом закінчення справи про неплатоспроможність як для фізичної особи боржника, так і для кредиторів, оскільки там відбувається відновлення платоспроможності та більш повно погашаються борги боржника. І тільки за умови добросовісності громадянина, інститут неплатоспроможності фізичної особи може стати дієвим механізмом. При цьому для боржника-фізичної особи він дозволить зберегти та акумулювати активи для відновлення платоспроможності, а для кредитора - стане гарантією повернення заборгованості. Метою і завданням процедури реструктуризації боргів, зокрема, є забезпечення розгляду кредиторами розробленого боржником проекту плану реструктуризації боргів для відновлення його платоспроможності. При цьому такий документ слід вважати закономірними очікуваннями кредиторів, як в частині його розгляду, так і в період його реалізації, коли має місце фактичне погашення їх вимог в межах процедури реструктуризації.

Крім того, заявником на усунення недоліків заяви гр. ОСОБА_1 про неплатоспроможність боржника - фізичної особи або фізичної особи-підприємця повторно подано до суду примірник Трудового договору від 21.02.2022 № 21022022-2 без нотаріально засвідченого його перекладу на українську мову, чим не дотримано вимог ухвали суду від 05.09.2023.

Заявник зазначає, що ним виконано вимоги п. 1-6 Прикінцевих та Перехідних положень КУзПБ та додано до заяви про неплатоспроможність боржника - фізичної особи або фізичної особи - підприємця Договір про оплату праці, винагороду та відшкодування витрат арбітражного керуючого, в якому встановлено погоджений з арбітражним керуючим порядок сплати його винагороди, суму винагороди, що не перевищує розмір встановлений Кодексом.

Господарський суд звертає увагу заявника на той факт, що в матеріалах заяви гр. ОСОБА_1 від 30.08.2023 № б/н про неплатоспроможність боржника - фізичної особи або фізичної особи - підприємця та заяви від 17.09.2023 № б/н про усунення недоліків відсутній відповідний Договір про оплату праці, винагороду та відшкодування витрат арбітражного керуючого, укладений гр. ОСОБА_1 з арбітражним керуючим Белінською Н.О.

Заявником не надано на вимогу ухвали від 05.09.2023 доказів авансування боржником на депозитний рахунок суду винагороди керуючому реструктуризацією за три місяці виконання повноважень у розмірі 40 260,00 грн, або доказів на підтвердження повноважень у гр. ОСОБА_2 для здійснення сплати авансування винагороди арбітражному керуючому за виконання ним повноважень у справі про неплатоспроможність за гр. ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 ), оскільки наявна в матеріалах заяви квитанція до платіжної інструкції від 17.08.2023 № 0.0..1. (платником за якою є ОСОБА_2 ), суперечить вимогам ч. 2 ст. 30 та п. 12 ч. 2 ст. 116 Кодексу України з процедур банкрутства, якими встановлено імперативну норму, що авансування здійснюється самим боржником.

Крім того заявником не надано відомостей про роботодавця (роботодавців) боржника (зокрема, як мовою держави знаходження роботодавця, так і в перекладі на українську мову).

Стосовно посилання заявника у заяві від 17.09.2023 № б/н про усунення недоліків, що вимоги ухвали суду від 05.09.2023, якою залишено без руху заяву гр. ОСОБА_1 про неплатоспроможність боржника - фізичної особи або фізичної особи - підприємця та встановлено заявнику строк для усунення виявлених недоліків заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, є надмірним формалізмом, суд зазначає таке.

Важливим елементом верховенства права є гарантія справедливого судочинства.

Так, у рішенні у справі Белле проти Франції (Bellet v. France, заява N 13343/87, від 04.12.95) ЄСПЛ зазначив, що стаття 6 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів якого є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права у демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання в її права. ЄСПЛ у своїх рішеннях також неодноразово наголошував, що застосовуючи процесуальні норми, національні суди повинні уникати як надмірного формалізму, який може вплинути на справедливість провадження, так і надмірної гнучкості, яка призведе до анулювання вимог процесуального законодавства (рішення у справі Волчлі проти Франції (Walchli v. France), заява N 35787/03, п. 29, від 26.07.2007).

Отже, як засвідчує позиція ЄСПЛ, основною складовою права на суд є право доступу в тому розумінні, що особі має бути забезпечено можливість звернутися до суду для вирішення певного питання, і держава, у свою чергу, не повинна чинити правових чи практичних перешкод для здійснення цього права. Застосовуючи процесуальні норми, національні суди повинні уникати як надмірного формалізму, який може вплинути на справедливість провадження, так і надмірної гнучкості, яка призведе до анулювання вимог процесуального законодавства.

Згідно із ч. 3 ст. 37 КУзПБ, яка застосовується судом на підставі статті 113 цього Кодексу, господарський суд залишає без руху заяву про відкриття провадження у справі з підстав, передбачених статтею 174 Господарського процесуального кодексу України, з урахуванням вимог цього Кодексу.

Відповідно до частин 1, 2 статті 174 ГПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Залишення позовної заяви без руху - це тимчасовий захід, який застосовується судом з метою усунення позивачем недоліків позовної заяви та дотримання порядку її подання, визначеного ГПК України.

Відповідно до ухвали суду від 05.09.2023 господарський суд дійшов висновку про залишення поданої заяви гр. ОСОБА_1 про неплатоспроможність боржника - фізичної особи або фізичної особи - підприємця з наданням заявнику строку для усунення вказаних в ухвалі недоліків.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відтак процесуальний обов`язок подання заяви з дотриманням норм ГПК України та КУзПБ покладено на заявника. А дотримання процесуальних норм та порядку подання зазначеної заяви, зокрема, надання доказів, які підтверджують викладені в заяві обставини, на які посилається заявник, дотримання передбачених Кодексом норм про авансування винагороди арбітражному керуючому до відкриття провадження у справі, складення та подання до суду реального (виконуваного) проекту плану реструктуризації, який після розгляду господарським судом грошових вимог та формування реєстру кредиторів розробляється, уточнюється та погоджується з кредиторами, не є формалізмом, оскільки не призводить до анулювання вимог КУзПБ та процесуального законодавства.

За викладених обставин, заявником не усунуто всі недоліки, на підставі яких, заяву гр. ОСОБА_1 залишено без руху.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КУзПБ провадження у справах про банкрутство регулюється цим Кодексом, Господарським процесуальним кодексом України, іншими законами України.

Згідно ч. 3 ст. 37 КУзПБ господарський суд залишає без руху заяву про відкриття провадження у справі з підстав, передбачених статтею 174 Господарського процесуального кодексу України, з урахуванням вимог цього Кодексу.

Крім того, як вище було зазначено, відповідно до приписів ч. 1, 2 ст. 174 ГПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Згідно ч. 4 ст. 174 ГПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Відповідно до ст. 113 КУзПБ встановлено, що провадження у справах про неплатоспроможність боржника - фізичної особи, фізичної особи - підприємця здійснюється в порядку, визначеному цим Кодексом для юридичних осіб, з урахуванням особливостей, встановлених цією Книгою.

Приписами ч. 1 ст. 38 КУзПБ передбачено, що господарський суд не пізніше п`яти днів з дня надходження заяви про відкриття провадження у справі або закінчення строку на усунення недоліків заяви повертає її та додані до неї документи без розгляду.

Господарський суд також зазначає, що повернення заяви про неплатоспроможність боржника - фізичної особи або фізичної особи - підприємця не перешкоджає повторному зверненню з такою заявою до господарського суду у встановленому порядку, у зв`язку з чим право гр. ОСОБА_1 на доступ до правосуддя у цій справі не порушується та не обмежується.

Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів заявника, господарський суд враховує висновку Європейського Суду з прав людини у справі Проніна проти України (Рішення ЄСПЛ від 18.07.2006). Зокрема, ЄСПЛ у своєму рішенні зазначив, що п. 1 ст. 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі ст. 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.

Наведена правова позиція викладена у постановах Центрального апеляційного господарського суду від 07.12.2021 у справі № 904/6465/21, від 04.04.2023 № 904/4488/22, від 11.04.2023 № 912/122/23.

Враховуючи вищевикладене, суддя повертає заяви гр. ОСОБА_1 від 30.08.2023 № б/н про неплатоспроможність боржника - фізичної особи або фізичної особи - підприємця та від 17.09.2023 № б/н про усунення недоліків, а також додані до них документи без розгляду.

В той час з урахуванням надходження матеріалів заяв гр. ОСОБА_1 від 30.08.2023 № б/н про неплатоспроможність боржника - фізичної особи або фізичної особи - підприємця та від 17.09.2023 № б/н про усунення недоліків через систему "Електронний суд", суд фактично не повертає такі матеріали.

Керуючись ст. 2, 9, 38, 116-117 Кодексу України з процедур банкрутства, ст. 3, 12, 118, 119, 232-235, 255 Господарського процесуального кодексу України, суддя

УХВАЛИВ:

1. У задоволенні клопотання гр. ОСОБА_1 про поновлення строку на усунення недоліків заяви від 30.08.2023 № б/н гр. ОСОБА_1 про неплатоспроможність боржника - фізичної особи або фізичної особи - підприємця відмовити.

2. Продовжити встановлений судом в ухвалі від 05.09.2023 строк на усунення недоліків заяви від 30.08.2023 № б/н гр. ОСОБА_1 про неплатоспроможність боржника - фізичної особи або фізичної особи - підприємця до 17.09.2023.

3. Заяви гр. ОСОБА_1 від 30.08.2023 № б/н про неплатоспроможність боржника - фізичної особи або фізичної особи - підприємця та від 17.09.2023 № б/н про усунення недоліків та додані до них документи повернути заявнику - гр. ОСОБА_1 .

Ухвала набирає законної сили з моменту її прийняття.

Ухвала може бути оскаржена до Центрального апеляційного господарського суду в порядку, встановленому Господарським процесуальним кодексом України, з урахуванням особливостей, передбачених Кодексом України з процедур банкрутства.

Копію ухвали надіслати гр. ОСОБА_1 (через підсистему "Електронний суд").

Ухвалу підписано 19.09.2023.

Суддя О.Л. Бестаченко