ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

"20" вересня 2023 р. м. Київ Справа №911/2865/23

Господарський суд Київської області у складі судді Третьякової О.О., розглянувши матеріали

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Довіра та гарантія» (04412, м.Київ, вул. Сікорського, 8)

до Товариства з обмеженою відповідальністю «Центр земельних інвестицій» (01042 м.Київ, вул. І.Кудрі, 39)

про визнання земельних ділянок предметом іпотеки та звернення на них стягнення шляхом проведення прилюдних торгів

встановив:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Довіра та гарантія» (далі позивач) звернулося до Господарського суду Київської області із позовною заявою про визнання земельних ділянок з кадастровими номерами :10:001:0005, :10:001:0006, :10:001:0007, :10:001:0008, власником яких є Товариство з обмеженою відповідальністю «Центр земельних інвестицій» (далі відповідач) і які розташовані за адресою: Київська область, Макарівський район, Маковищанська сільська рада, предметом іпотеки та звернення на них стягнення шляхом проведення прилюдних торгів.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що на підставі договору іпотеки від 20.03.2007, укладеного між ВАТ Банк «БІГ Енергія» в якості іпотекодержателя та ТОВ «Швейцплац» в якості іпотекодавця, та в подальшому укладеного між ВАТ Банк «БІГ Енергія» та позивачем договору від 21.01.2014 про відступлення прав за договором іпотеки від 20.03.2007 позивач є іпотекодержателем земельної ділянки з кадастровим номером :10:001:0012. Вказаною іпотекою забезпечується виконання зобов`язань позичальника за кредитним договором №01/14-12-2006 від 27.12.2006, укладеним між ВАТ Банк «БІГ Енергія» в якості кредитора та ТОВ «Укрленддевелопер» в якості позичальника, щодо повернення кредиту в сумі 19635000,00 грн, процентів та пені (неустойки, штрафу). Позивачу на підставі договору купівлі-продажу права вимоги №3-233 від 27.12.2013, укладеного між позивачем та ВАТ Банк «БІГ Енергія», перейшли також права вимоги за вказаним кредитним договором №01/14-12-2006 від 27.12.2006. Позивач посилається на те, що після рішення Макарівського районного суду Київської області від 26.08.2011 у справі №2-1051/11 про визнання правочинів недійсними вказана іпотечна земельна ділянка з кадастровим номером :10:001:0012 була неправомірно поділена на декілька нових земельних ділянок. В подальшому, постановою Апеляційного суду Київської області від 01.12.2018 вказане рішення Макарівського районного суду Київської області від 26.08.2011 у справі №2-1051/11 було скасовано, а відповідно до рішення Макарівського районного суду Київської області від 08.07.2021 у справі №756/11238/18 була скасована також державна реєстрація нових земельних ділянок, утворених шляхом поділу іпотечної земельної ділянки, та було поновлено в поземельній книзі запис про державну реєстрацію зазначеної іпотечної земельної ділянки з кадастровим номером :10:001:0012.

В якості підстав позову позивач в позовній заяві посилається на те, що 10.04.2023 йому стало відомо про те, що іпотечна земельна ділянка з кадастровим номером :10:001:0012 була вдруге неправомірно поділена, а саме на земельні ділянки з кадастровими номерами :10:001:0005, :10:001:0006, :10:001:0007, :10:001:0008, власником яких на момент подання позову значиться відповідач. В якості доказу такого другого поділу іпотечної земельної ділянки з кадастровим номером :10:001:0012 позивач в позовній заяві посилається на доданий ним до позовної заяви звіт про перевірку земельних ділянок, що розташовані в межах Макарівської селищної ради, станом на 10.04.2023, проте не зазначає, ким цей звіт складений. У цьому звіті зазначено, зокрема, що «після перевірки даних Державного земельного кадастру було встановлено, що станом на 10.04.2023 року на місці земельної ділянки з кадастровим номером :10:001:0012 розташовано наступні земельні ділянки: :10:001:0005, :10:001:0006, :10:001:0007, :10:001:0008». Також позивач в позовній заяві (розділ 9, стор.11-13) посилається на правове регулювання фраудаторних правочинів, фіктивних правочинів, оспорюваних та нікчемних правочинів, однак при цьому в позовній заяві не викладає конкретних обставин з посиланням на відповідні докази того, яким чином (на підставі яких саме правочинів) відповідач набув право власності на спірні земельні ділянки з кадастровими номерами :10:001:0005, :10:001:0006, :10:001:0007, :10:001:0008, які, як стверджує позивач, утворені за рахунок поділу іпотечної земельної ділянки з кадастровим номером :10:001:0012. Так само, позивач в позовній заяві не зазначає про докази, які не можуть ним бути подані разом із позовною заявою (за наявності) на підтвердження конкретних обставин набуття відповідачем у власність спірних земельних ділянок з кадастровими номерами :10:001:0005, :10:001:0006, :10:001:0007, :10:001:0008, рівно як і про причини неможливості подання позивачем таких доказів разом з позовною заявою.

Посилаючись на порушення прав позивача як іпотекодержателя іпотечної земельної ділянки з кадастровим номером :10:001:0012 внаслідок її поділу на кілька земельних ділянок та невиконання зобов`язань за кредитним договором №01/14-12-2006 від 27.12.2006, позивач заявляє вимоги до відповідача про визнання предметом іпотеки земельних ділянок з кадастровими номерами :10:001:0005, :10:001:0006, :10:001:0007, :10:001:0008 та звернення на них стягнення шляхом проведення прилюдних торгів в рахунок погашення заборгованості у розмірі 23776481,46 грн за кредитним договором №01/14-12-2006 від 27.12.2006.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд вважає за необхідне залишити її без руху, зважаючи на наступне.

Відповідно до ч.1 та 2 ст.2 Господарського процесуального кодексу України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

У ст.162 Господарського процесуального кодексу України встановлені вимоги, які мають бути дотримані позивачем при поданні позовної заяви.

Частиною 1 ст.162 цього Кодексу встановлено, що у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Також в пункті 3 ч.3 ст.162 цього Кодексу встановлено, що позовна заява повинна містити в тому числі: зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Відповідно до ч.1 ст.163 Господарського процесуального кодексу України ціна позову визначається:

1) у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, або сумою, оспорюваною за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку;

2) у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна;

3) у позовах, які складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.

Відповідно до ч.1 ст.164 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують: сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У позовній заяві Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Довіра та гарантія» зазначено суперечливі відомості щодо вартості спірного майна (розміру вимог позивача до відповідача). Так, в позовній заяві позивач стверджує, що загальна вартість чотирьох спірних земельних ділянок становить 61787,01 грн і тому позивач за подання даної позовної заяви сплатив судовий збір в розмірі 2684,00 грн (виходячи із ставки в розмірі 1,5% від ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб). Водночас у позовній заяві позивач також стверджує, що розмір заборгованості, в рахунок якої він просить звернути стягнення на вказані чотири спірні земельні ділянки, становить 23776481,46 грн, що є істотно більшим, ніж 61787,01 грн.

Як вказував при цьому Верховний Суд (постанова від 12.08.2021 у справі №913/680/17), позовні вимоги про звернення стягнення на іпотечне майно мають вартісну оцінку, носять майновий характер, і розмір ставок судового збору за їх подання визначається за вимогами статті 4 Закону України "Про судовий збір", виходячи з розміру грошових вимог позивача, на задоволення яких спрямовано позов.

Отже, позивачу за подання позовної заяви із вимогами про звернення стягнення на іпотечне майно необхідно сплатити судовий збір виходячи не з суми 61787,01 грн як помилково зазначив позивач, а виходячи з розміру грошових вимог позивача, на задоволення яких спрямовано позов, тобто з суми 23776481,46 грн.

Відповідно до ч.2 ст.4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру судовий збір становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Таким чином, сума судового збору за подання позовної заяви в даному випадку становить 356647,22 грн (23776481,46 х 0,015=356647,22), а позивачем до позовної заяви надано докази фактичної сплати судового збору в сумі 2684,00 відповідно до платіжної квитанції «Таскомбанку» від 14.09.2023 09:29:52.

Отже, позивачу необхідно належним чином виконати вимоги ч.3 ст.162 Господарського процесуального кодексу України та ч.2 ст.4 Закону України "Про судовий збір", а саме зазначити в позовній заяві ціну позову та надати докази сплати (доплати) судового збору в розмірі 353963,22 грн за подання позову (356647,22-2684=353963,22). Реквізити для сплати судового збору містяться на сайті Господарського суду Київської області https://ko.arbitr.gov.ua/sud5012/gromadyanam/tax.

Крім того, в пунктах 5 та 8 ч.3 ст.162 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що позовна заява повинна містити в тому числі: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності). Відповідно до ч.2 та ч.3 ст.164 цього Кодексу позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів). У разі необхідності до позовної заяви додається клопотання про призначення експертизи, витребування доказів тощо.

В позовній заяві позивач посилається на правове регулювання фраудаторних правочинів, фіктивних правочинів, оспорюваних та нікчемних правочинів, однак при цьому в позовній заяві не викладає відомостей (обставин з посиланням на відповідні докази) того, яким чином (на підставі яких саме правочинів) відповідач набув право власності на спірні земельні ділянки з кадастровими номерами :10:001:0005, :10:001:0006, :10:001:0007, :10:001:0008, які, як стверджує позивач в позовній заяві, утворені за рахунок поділу іпотечної земельної ділянки з кадастровим номером :10:001:0012.

Отже, позивачу необхідно належним чином виконати вимоги ч.3 ст.162 Господарського процесуального кодексу та зазначити в позовній заяві обставини справи з посиланням на відповідні докази щодо того, які саме правочини відповідача позивач вважає фраудаторними, фіктивними, оспорюваними чи нікчемними правочинами, та надати відповідні докази вчинення таких правочинів або пояснення неможливості подання позивачем таких доказів разом з позовною заявою, а також зазначити в позовній заяві ким складений доданий позивачем до позовної заяви звіт про перевірку земельних ділянок, що розташовані в межах Макарівської селищної ради, станом на 10.04.2023.

Також, позивачем в якості третіх осіб в позовній заяві зазначено: 1) Товариство з обмеженою відповідальністю «Укрленддевелопер», 2) Товариство з обмеженою відповідальністю «Швейцплац», 3) Управління Держгеокадастру у Макарівському районі, 4) Головне управління Держгеокадастру у місті Києві та Київській області та 5) приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Зиму Наталію Федорівну.

Суд при цьому звертає увагу, що відповідно до вимог ч.1 ст.50 Господарського процесуального кодексу України залучення третіх осіб відбувається, в тому числі, за заявою учасників справи. Відповідно до ч.3 ст.50 Господарського процесуального кодексу України у заявах про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.

Частиною 3 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України унормовано, що у разі необхідності до позовної заяви додається клопотання про призначення експертизи, витребування доказів тощо.

Натомість, ні текст позовної заяви, ні додані до неї документи не містять заяви, передбаченої ч.1 та 3 ст.50 Господарського процесуального кодексу України щодо залучення третіх осіб та підстав для їх залучення.

Позивач в позовній заяві не зазначає, на чиїй стороні позивача чи відповідача необхідно залучити третіх осіб №3, №4 та №5 та як рішення у справі може вплинути на права та/або обов`язки кожної особи, яку позивач вважає необхідним залучити до участі у справі.

У зв`язку з цим позивачу необхідно навести обґрунтування залучення третіх осіб до участі у справі.

Наведене є недоліками позовної заяви, що підлягають усуненню.

Згідно з ч.1 ст.174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч.2 ст.174 цього Кодексу в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

При цьому, усунення позивачем недоліків позовної заяви повинне бути здійснене з урахуванням положень пункту 1 ч.1 ст.164 та ч. 1 ст.172 цього Кодексу щодо обов`язковості надсилання учасникам справи позовної заяви та копії доданих до неї документів.

Суд звертає увагу на те, що відповідно до ч.3 ст.174 Господарського процесуального кодексу України позовна заява вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом.

Враховуючи вищевикладене та керуючись статтями 2, 162, 164, 172, 174, 233-235 Господарського процесуального кодексу України, суд

ухвалив:

1. Залишити позовну заяву без руху.

2. Встановити позивачу строк на усунення недоліків позовної заяви 10 (десять) днів з дня вручення цієї ухвали.

3. Встановити спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом подання до суду:

3.1. письмових уточнень до позовної заяви із зазначенням необхідних даних та відповідного обґрунтування позовних вимог, а саме:

- ціни позову,

- відомостей про те, ким складений доданий позивачем до позовної заяви звіт про перевірку земельних ділянок, що розташовані в межах Макарівської селищної ради, станом на 10.04.2023,

- обставин справи з посиланням на відповідні докази щодо того, які саме правочини відповідача позивач вважає фраудаторними, фіктивними, оспорюваними чи нікчемними правочинами, та надати відповідні докази вчинення таких правочинів або пояснення неможливості подання позивачем таких доказів разом з позовною заявою,

- обґрунтування залучення третіх осіб;

3.2. доказів на підтвердження викладених позивачем обставин в уточненнях до позовної заяви з урахуванням даної ухвали господарського суду про залишення позову без руху, якщо такі докази не були подані разом з позовною заявою;

3.3. доказів доплати судового збору в сумі 353963,22 грн.

4. Подати суду докази направлення учасникам справи документів, складених на усунення недоліків позовної заяви за цією ухвалою Господарського суду Київської області від 20.09.2023 №911/2865/23.

5. Попередити позивача про те, що згідно з ч.4 ст.174 Господарського процесуального кодексу України у разі, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та оскарженню окремо від рішення суду не підлягає.

Суддя О.О. Третьякова