УХВАЛА

м. Київ

13.09.2023Справа № 910/6410/23

Суддя Господарського суду міста Києва Спичак О.М., за участю секретаря судового засідання Тарасюк І.М., розглянувши матеріали справи

За первісним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «БВК Агро»

до Товариства з обмеженою відповідальністю «Рівненський елеватор»

про зобов`язання вчинити дії

за зустрічним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Рівненський елеватор»

до Товариства з обмеженою відповідальністю «БВК Агро»

про стягнення 865871,56 грн.

Представники сторін:

від позивача (відповідача за зустрічним позовом): Ситник С.Г.;

від відповідача (позивача за зустрічним позовом): Гурський М.Р.

ВСТАНОВИВ:

20.04.2023 до Господарського суду міста Києва надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «БВК Агро» з вимогами до Товариства з обмеженою відповідальністю «Рівненський елеватор» про вилучення та передачу зерна соняшника загальною масою 120,18 тон та зерна кукурудзи 3 класу загальною масою 355,48 тон.

Разом з позовною заявою позивачем було подано клопотання про витребування доказів.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 01.05.2023 відкрито провадження у справі №910/6410/23, постановлено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 30.05.2023, встановлено учасникам справи строки для подання заяв по суті справи, задоволено клопотання позивача про витребування доказів.

30.05.2023 до Господарського суду міста Києва від Товариства з обмеженою відповідальністю «Рівненський елеватор» надійшла зустрічна позовна заява про стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю «БВК Агро» 865871,56 грн, з яких 577670,35 грн основного боргу, 145604,58 грн пені, 18279,71 грн 3% річних та 124316,92 грн інфляційних втрат.

У підготовчому засіданні 30.05.2023 судом було постановлено протокольну ухвалу (без виходу до нарадчої кімнати) про відкладення підготовчого засідання на 21.06.2023.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 01.06.2023 зустрічну позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Рівненський елеватор» залишено без руху, встановлено позивачу за зустрічним позовом строк та спосіб усунення недоліків позовної заяви.

У встановлений судом строк позивачем за зустрічним позовом були усунуті недоліки зустрічної позовної заяви, вказані судом в ухвалі від 01.06.2023.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 13.06.2023 прийнято зустрічний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Рівненський елеватор» до спільного розгляду з первісним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «БВК Агро».

У підготовчому засіданні 21.06.2023 судом було постановлено протокольну ухвалу (без виходу до нарадчої кімнати) про продовження строку підготовчого провадження на 30 днів та про відкладення підготовчого засідання на 19.07.2023.

03.07.2023 до Господарського суду міста Києва від відповідача за зустрічним позовом надійшов відзив на позовну заяву, який суд долучив до матеріалів справи.

При цьому, Товариством з обмеженою відповідальністю «БВК Агро» було подано клопотання про витребування у Товариства з обмеженою відповідальністю «Рівненський елеватор» оригіналу Додаткової угоди №1 від 30.06.2022 до Договору №108 складського зберігання, приймання, сушки, очистки та відпуску зерна від 18.02.2022.

Вказане клопотання обґрунтовано тим, що відповідач за зустрічним позовом ставить під сумнів справжність Додаткової угоди №1 від 30.06.2022 так як у нього відсутній її примірник.

12.07.2023 до Господарського суду міста Києва від Товариства з обмеженою відповідальністю «Рівненський елеватор» надійшла відповідь на відзив на зустрічний позов, яку чуд долучив до матеріалів справи.

19.07.2023 до Господарського суду міста Києва від Товариства з обмеженою відповідальністю «БВК Агро» та Товариства з обмеженою відповідальністю «Рівненський елеватор» надійшли пояснення по справі, які суд долучив до матеріалів справи.

У підготовчому засіданні 19.07.2023 судом було постановлено протокольну ухвалу (без виходу до нарадчої кімнати) про відкладення підготовчого засідання на 02.08.2023.

01.08.2023 відповідачем за зустрічним позовом подано клопотання про призначення експертизи у справі №910/6410/23, в якому Товариство з обмеженою відповідальністю «БВК Агро» просить суд призначити у справі експертизу та на вирішення експерта поставити питання, ким виконано підпис від імені директора Товариства з обмеженою відповідальністю «БВК Агро» Сайкова З.В. на Додатковій угоді №1 від 30.06.2022 до Договору №108 складського зберігання, приймання, сушки, очистки та відпуску зерна від 18.02.2022 - Сайковим З.В. чи іншою особою?

Вказане клопотання обґрунтовано тим, що у Товариства з обмеженою відповідальністю «БВК Агро» відсутній примірник вказаної додаткової угоди. При цьому, у судовому засіданні 19.07.2023 представником Товариства з обмеженою відповідальністю «Рівненський елеватор» було надано для огляду оригінал Додаткової угоди №1 від 30.06.2022 і при візуальному порівнянні оригіналу з копією було помічено, що вони не є ідентичними.

30.08.2023 до Господарського суду міста Києва від Товариства з обмеженою відповідальністю «Рівненський елеватор» надійшли заперечення на клопотання про призначення у справі судової експертизи.

У підготовчому засіданні 30.08.2023 судом було постановлено протокольну ухвалу (без виходу до нарадчої кімнати) про відкладення підготовчого засідання на 13.09.2023.

11.09.2023 Товариством з обмеженою відповідальністю «БВК Агро» подані додаткові письмові пояснення, які суд долучив до матеріалів справи.

У підготовче засідання 13.09.2023 з`явились представники сторін, надали усні пояснення по справі.

Розглянувши у підготовчому засіданні 13.09.2023 матеріали справи №910/6410/23, суд дійшов висновку щодо призначення у даній справі судової експертизи, враховуючи наступні обставини.

Згідно зі ст. 13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Доказами, згідно зі ст.ст. 73, 76 Господарського процесуального кодексу України, є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Судова експертиза, в розумінні ст.1 Закону України «Про судову експертизу», це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Згідно з ч.ч. 1-3 ст. 98 Господарського процесуального кодексу України, висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Висновок експерта може бути наданий на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи.

Відповідно до ч.ч. 1-3 ст. 99 Господарського процесуального кодексу України, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) жодною стороною не наданий висновок експерта з цих самих питань або висновки експертів, надані сторонами, викликають обґрунтовані сумніви щодо їх правильності, або за клопотанням учасника справи, мотивованим неможливістю надати експертний висновок у строки, встановлені для подання доказів, з причин, визнаних судом поважними, зокрема через неможливість отримання необхідних для проведення експертизи матеріалів.

При призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. З урахуванням обставин справи суд має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза). Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи (ч. 1 ст. 100 Господарського процесуального кодексу України).

Судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування. Якщо наявні у справі докази є взаємно суперечливими, їх оцінку в разі необхідності може бути здійснено господарським судом з призначенням відповідної судової експертизи.

Означена правова позиція висловлена в постановах Верховного Суду від 24.01.2018 у справі №907/425/16 та від 24.01.2018 у справі №917/50/17.

Судом встановлено, що 18.02.2022 між Товариством з обмеженою відповідальністю «Рівненський елеватор» (зерновий склад) та Товариством з обмеженою відповідальністю «БВК Агро» (поклажодавець) укладено Договір №108 складського зберігання, приймання, сушки, очистки та відпуску зерна, відповідно до умов якого зерновий склад зобов`язується за плату прийняти на відповідальне зберігання сільськогосподарську продукцію (зернові та олійні культури), яка йому передається поклажодавцем, надавати послуги по доведенню якості зерна до рівня, що забезпечує оптимальний режим зберігання (сушка, очищення, інші технологічні операції), а також послуги по його навантаженню.

Відповідно до п. 3.1 Договору №108 складського зберігання, приймання, сушки, очистки та відпуску зерна від 18.02.2022 поклажодавець доставляє зерно на зерновий склад транспортними засобами за власний рахунок.

Відповідно до п. 3.2 Договору №108 складського зберігання, приймання, сушки, очистки та відпуску зерна від 18.02.2022 приймання зерна на зберігання супроводжується наданням товарно-транспортних накладних, оформлених поклажодавцем належним чином. Зерно повинно бути в здоровому стані, без стороннього запаху, ознак псування, не заражене шкідниками хлібних запасів та/або насінням карантинних об`єктів.

Згідно з п. 3.3 Договору №108 складського зберігання, приймання, сушки, очистки та відпуску зерна від 18.02.2022 приймання зерна здійснюється за масою, встановленою на вагах зернового складу, та за якістю, визначеною виробничо-технологічною лабораторією зернового складу. При цьому, зерновий склад зараховує на карту поклажодавця всю кількість прийнятого зерна без розподілу по постачальниках.

Відповідно до п. 3.3.1 Договору №108 складського зберігання, приймання, сушки, очистки та відпуску зерна від 18.02.2022 в підтвердження приймання партії зерна зерновий склад видає поклажодавцю другий примірник реєстру накладних (форма №ЗХС-3, №ЗХС-4) та один із документів: складську квитанцію, просте або подвійне складське свідоцтво. Складські документи, видані зерновим складом, визнаються дійсними і щодо яких виникають зобов`язання зернового складу, тільки на ту кількість зерна, власником якого є поклажодавець.

Згідно з п. 5.1.3 Договору №108 складського зберігання, приймання, сушки, очистки та відпуску зерна від 18.02.2022 зерновий склад зобов`язаний видавати на вимогу поклажодавця складські документи на зерно (подвійне складське свідоцтво, просте складське свідоцтво або складську квитанцію) не пізніше наступного робочого дня після приймання зерна на зберігання. Обов`язком зернового складу є перевірка відповідності даних, які він вносить до складських документів, фактичної наявності відповідної кількості зерна на зберіганні.

Згідно з п. 5.1.14 Договору №108 складського зберігання, приймання, сушки, очистки та відпуску зерна від 18.02.2022 зерновий склад зобов`язаний у відповідності до вимог ст. 36 та ст. 45 Закону України «Про зерно та ринок зерна в Україні», Порядку ведення основного реєстру складських документів на зерно та зерна, прийнятого на зберігання, і реєстру зернового складу, затвердженого наказом Міністерства аграрної політики України від 11.08.2005 №374, вести реєстр зерна, прийнятого на зберігання, та своєчасно вносити до Реєстру дані про зерно поклажодавця.

Акт-розрахунок є підставою для проведення розрахунків по кількості і якості відпущеного поклажодавцю зерна (п. 5.1.16 Договору №108 складського зберігання, приймання, сушки, очистки та відпуску зерна від 18.02.2022).

Відповідно до п. 6.1 Договору №108 складського зберігання, приймання, сушки, очистки та відпуску зерна від 18.02.2022 розрахунки за надані послуги проводяться у грошовій формі з урахуванням податку на додану вартість.

Відповідно до п. 6.2 Договору №108 складського зберігання, приймання, сушки, очистки та відпуску зерна від 18.02.2022 тарифи на послуги зернового складу вказані в додатках до цього договору, які є його невід`ємною частиною.

У Додатках №№1, 2 до Договору №108 складського зберігання, приймання, сушки, очистки та відпуску зерна від 18.02.2022 сторони погодили тарифи на послуги, що надаються зерновим складом.

Строк зберігання зерна - до 31 травня 2022 року. Зберігання зерна понад строк, встановлений цим договором, можливе тільки за взаємною домовленістю сторін (п. 9.1 Договору №108 складського зберігання, приймання, сушки, очистки та відпуску зерна від 18.02.2022).

Звертаючись з даним позовом до суду, позивач за первісним позовом вказує, що на зберіганні у відповідача знаходиться 355,48 тон кукурудзи 3 класу та 120,18 тон соняшника врожаю 2021 року. Строк зберігання вказаного зерна встановлений до 31.05.2022. Однак відповідач не повертає зерно, яке було передано йому на зберігання, у зв`язку з чим позивач за первісним позовом просить суд вилучити у відповідача та передати позивачу зерно соняшника загальною масою 120,18 тон та зерно кукурудзи 3 класу загальною масою 355,48 тон.

30.05.2023 до Господарського суду міста Києва від Товариства з обмеженою відповідальністю «Рівненський елеватор» надійшла зустрічна позовна заява про стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю «БВК Агро» 865871,56 грн, з яких 577670,35 грн основного боргу, 145604,58 грн пені, 18279,71 грн 3% річних та 124316,92 грн інфляційних втрат.

Як вбачається з матеріалів зустрічного позову, Товариство з обмеженою відповідальністю «Рівненський елеватор» здійснювало нарахування плати за зберігання зерна, в тому числі, з застосуванням тарифів, які вказані в Додатковій угоді №1 від 30.06.2022.

Однак, відповідач за зустрічним позовом зауважив, що у нього відсутній примірник Додаткової угоди №1 від 30.06.2022, та подав клопотання про витребування у Товариства з обмеженою відповідальністю «Рівненський елеватор» оригіналу Додаткової угоди №1 від 30.06.2022 до Договору №108 складського зберігання, приймання, сушки, очистки та відпуску зерна від 18.02.2022. Вказане клопотання обґрунтовано тим, що відповідач за зустрічним позовом ставить під сумнів справжність Додаткової угоди №1 від 30.06.2022 так як у нього відсутній її примірник.

Клопотання ж відповідача за зустрічним позовом про призначення у справі судової експертизи обґрунтовано тим, що у Товариства з обмеженою відповідальністю «БВК Агро» відсутній примірник вказаної додаткової угоди. При цьому, у судовому засіданні 19.07.2023 представником Товариства з обмеженою відповідальністю «Рівненський елеватор» було надано для огляду оригінал Додаткової угоди №1 від 30.06.2022 і при візуальному порівнянні оригіналу з копією було помічено, що вони не є ідентичними.

Також, відповідачем за зустрічним позовом ставиться під сумнів справжність підпису директора товариства на примірнику додаткової угоди.

Суд зазначає, що рішення у конкретній справі приймається господарським судом за результатами дослідження безпосередньо цим судом належних і допустимих доказів, виходячи з фактів, встановлених у процесі розгляду справи. Виходячи із принципу диспозитивності господарського судочинства, місцевий господарський суд наділений виключною компетенцією щодо оцінки доказів при розгляді справи по суті, як суд першої інстанції. Така оцінка повинна ґрунтуватися на всебічному, повному та об`єктивному дослідженні доказів у судовому процесі, з врахуванням сукупності всіх обставин. У випадку якщо суд приходить до висновку, що для надання оцінки певним обставинам справи необхідні спеціальні знання, суд вправі призначити судову експертизу.

Під час розгляду справи суд першої інстанції повинен діяти незалежно та неупереджено, здійснюючи оцінку доказів відповідно до своїх внутрішніх переконань, безпосередньо, повно, всебічно, об`єктивно в їх сукупності, керуючись законом.

Рішеннями Європейського суду з прав людини у справах Dombo Beheer B.V. v. the Netherlands від 27.10.1993 (n. 33), та Ankerl v. Switzerland від 23.10.1996 (n. 38) встановлено, що принцип рівності сторін у процесі - у розумінні "справедливого балансу" між сторонами - вимагає, щоб кожній стороні надавалася розумна можливість представити справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно другої сторони. Рівність засобів включає: розумну можливість представляти справу в умовах, що не ставлять одну сторону в суттєво менш сприятливе становище, ніж іншу сторону; фактичну змагальність; процесуальну рівність; дослідження доказів, законність методів одержання доказів; мотивування рішень. Крім того, принцип змагальності тісно пов`язаний з принципом рівності, тоді як рівноправність сторін - один із необхідних елементів принципу змагальності, "без якого змагальність як принцип не існує". Рівноправність сторін є суттю змагальності, бо тільки через рівні можливості сторін можлива реалізація принципу змагальності.

У рішенні Європейського суду з прав людини «Дульський проти України» від 01.06.2006 (заява №61679/00), зазначено, що експертиза, призначена судом, є одним із засобів встановлення або оцінки фактичних обставин справи і тому складає невід`ємну частину судової процедури. Більше того, суд вирішує питання щодо отримання додаткових доказів та визначає строк для їх отримання.

Відповідно до ч.ч. 2, 3 ст. 86 Господарського процесуального кодексу України, жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність та допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок у їх сукупності.

Згідно з п.п. 1,2 ч. 1 ст. 237 Господарського процесуального кодексу України, при ухваленні рішення суд вирішує, зокрема, такі питання: чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження.

Відповідно до п. 1.1 Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень основним завданням почеркознавчої експертизи є ідентифікація виконавця рукописного тексту, обмежених за обсягом рукописних записів (літерних та цифрових) і підпису. Такою експертизою вирішуються і деякі неідентифікаційні завдання (установлення факту виконання рукописного тексту під впливом будь-яких факторів, що заважають (природних: хворобливий стан, хронічні захворювання, вікові зміни; тимчасових зовнішніх: незвичне тримання засобу для писання, незвична поза, обмеження зорового контролю тощо; тимчасових внутрішніх: алкогольне сп`яніння, фармакологічні, наркотичні засоби тощо; штучних: викривлення письма зміненими рухами); визначення статі виконавця, а також належності його до певної групи за віком тощо). Об`єктом почеркознавчої експертизи є почерковий матеріал, в якому відображені ознаки почерку певної особи у тому обсязі, в якому їх можна виявити для вирішення поставлених завдань. Для проведення почеркознавчих досліджень рукописних записів та підписів надаються оригінали документів.

Згідно з п. 3.2 Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень основними завданнями технічної експертизи реквізитів документів є, зокрема, визначення відносної давності виконання документа або його фрагментів, а також послідовності нанесення штрихів, що перетинаються.

Враховуючи викладені обставини, з метою повного та всебічного розгляду справи, встановлення всіх обставин справи, які входять до предмет доказування, керуючись наведеними принципами, суд дійшов висновку про необхідність призначення у справі судової експертизи, яка поряд з іншими доказами надасть суду можливість повно, всебічно та об`єктивно перевірити всі обставини справи, на які посилаються учасники та вирішити визначені статтею 237 Господарського процесуального кодексу України питання, що є необхідним для ухвалення законного та обґрунтованого судового рішення.

При визначенні експертної установи, якій може бути доручено проведення експертизи, господарським судом враховано наступне.

Відповідно до статті 7 Закону України «Про судову експертизу» судово-експертну діяльність у кримінальному провадженні здійснюють державні спеціалізовані установи, а в інших випадках - також судові експерти, які не є працівниками зазначених установ, та інші фахівці (експерти) з відповідних галузей знань у порядку та на умовах, визначених цим Законом. До державних спеціалізованих установ належать, зокрема, експертні служби Міністерства внутрішніх справ України.

Підставою проведення судової експертизи є відповідне судове рішення чи рішення органу досудового розслідування, або договір з експертом чи експертною установою - якщо експертиза проводиться на замовлення інших осіб (ст. 7-1 Закону України «Про судову експертизу»).

Згідно з ч. 3 ст. 99 Господарського процесуального кодексу України при призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. З урахуванням обставин справи суд має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза).

Таким чином, право остаточного визначення експертної установи, яка буде проводити експертизу, належить органу, який призначає таку експертизу, а в даному випадку - суду, з урахуванням думок та пропозицій учасників справи, приймаючи до уваги конкретні обставини справи, враховуючи зону регіонального обслуговування відповідної експертної установи.

У даному випадку, господарський суд вважає за необхідне доручити проведення судової експертизи державній експертній установі в межах відповідної зони регіонального обслуговування, а саме Київському науково-дослідному експертно-криміналістичному центру МВС України.

Щодо зупинення провадження у справі, суд зауважує наступне.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 228 Господарського процесуального кодексу України, суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку призначення судом експертизи.

Зупинення провадження у справі на час проведення судової експертизи є правом господарського суду, що зумовлене неможливістю вирішення спору по суті за відсутності висновків про встановлення фактів, які можуть бути встановлені експертом.

Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 229 Господарського процесуального кодексу України, провадження у справі зупиняється у випадку, встановленому пунктом 2 частини першої статті 228 цього Кодексу - на час проведення експертизи.

Враховуючи висновок суду про призначення у справі №910/6410/23 судової експертизи, для проведення якої матеріали справи направляються до судово-експертної установи, і в цей період неможливо проводити відповідні процесуальні дії, з метою недопущення порушення процесуальних строків розгляду справи, суд дійшов висновку зупинити провадження у справі №910/6410/23 на час проведення судової експертизи.

Керуючись ст.ст. 99, 100, 228, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України,

УХВАЛИВ:

1. Призначити судову почеркознавчу експертизу у справі №910/6410/23, проведення якої доручити Київському науково-дослідному експертно-криміналістичному центру МВС України (04119, м.Київ, вул.Сім`ї Хохлових, 5; 01601, м. Київ, вул. Володимирська, будинок 15).

2. На вирішення експертів поставити питання: - Ким виконано підпис від імені директора Товариства з обмеженою відповідальністю «БВК Агро» Сайкова З.В. на Додатковій угоді №1 від 30.06.2022 до Договору №108 складського зберігання, приймання, сушки, очистки та відпуску зерна від 18.02.2022 - Сайковим З.В. чи іншою особою?

3. Витрати по проведенню експертизи покласти на Товариство з обмеженою відповідальністю «БВК Агро».

4. Зобов`язати Товариство з обмеженою відповідальністю «БВК Агро» забезпечити оплату експертизи та її проведення Київським науково-дослідним експертно-криміналістичним центром МВС України.

5. Зобов`язати сторін надати в розпорядження експерта на його вимогу всі необхідні документи для проведення судової експертизи.

6. Зобов`язати експерта після проведення експертизи копію висновку направити на адресу сторін.

7. Попередити експерта про кримінальну відповідальність за дачу завідомо неправдивого висновку, та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків відповідно до ст.ст. 384, 385 Кримінального Кодексу України.

8. Провадження у справі №910/6410/23 зупинити до закінчення проведення судової експертизи.

9. Ухвалу надіслати учасникам справи та Київському науково-дослідному експертно-криміналістичному центру МВС України.

10. Матеріали справи №910/6410/23 надіслати Київському науково-дослідному експертно-криміналістичному центру МВС України.

Згідно ч. 1 ст. 235 Господарського процесуального кодексу України дана ухвала набирає законної сили негайно після її оголошення та може бути оскаржена в апеляційному порядку до апеляційного господарського суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 10 днів з дня її проголошення.

Повний текст складено та підписано 14.09.2023.

Суддя О.М. Спичак