ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЛЬВІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

21.09.2023 р. справа № 914/2046/23

За позовом: ОСОБА_1 , м. Львів,

до відповідача-1: Товариства з обмеженою відповідальністю «Будівельно-монтажне підприємство побуту», м. Львів,

до відповідача-2: ОСОБА_2 , м. Львів-Винники,

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача-1: ОСОБА_3 , м. Львів,

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача-2: ОСОБА_4 , м. Львів,

про: визначення розміру статутного капіталу товариства та розмірів часток учасників товариства

Суддя Н.Є. Березяк

Секретар судового засідання Р.Р. Волошин

За участю представників сторін:

позивача: Курилич А.Я. - представник

відповідача-1: не з`явився

відповідача-2: Шнир О.Б. представник

третьої особи-1: не з`явився

третьої особи-1: не з`явився

На розгляд Господарського суду Львівської області подано позов ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Будівельно-монтажне підприємство побуту» та до ОСОБА_2 про визначення розміру статутного капіталу товариства та розмірів часток учасників товариства.

Ухвалою суду від 06.07.2023 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, розгляд справи ухвалено здійснювати за правилами загального позовного провадження. Рух справи відображено в ухвалах суду та протоколах судових засідань.

В підготовче засідання 21.09.2023 представник відповідача з`явився, заявлене у поданому до суду відзиві на позовну заяву клопотання про залишення позову без руху - підтримав.

В підготовче засідання 21.09.2023 представник позивача з`явився, проти поданого клопотання про залишення позову без руху заперечив.

Суд, розглянувши подане у відзиві на позовну заяву клопотання про залишення позову без руху, встановив наступне.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Велика Палата Верховного Суду постановою від 25.08.2020 у справі №910/13737/19 зазначила, що майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці.

Тобто, будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього.

Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (постанова Великої Палати Верховного Суду від 26.02.2019 у справі №907/9/17, провадження № 12-76гс18).

До позовних заяв немайнового характеру відносяться вимоги, які не підлягають вартісній оцінці. Під немайновим позовом слід розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці (постанова Верховного Суду від 28.04.2022 у справі №910/15316/21).

Також, у постанові від 25.08.2020 у справі №910/13737/19 Велика Палата Верховного Суду зазначила, що майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - " це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці. Позовна вимога ТОВ "Автоальянс" про визначення розміру статутного капіталу та стягнення (витребування з володіння) частки (частини частки) у статутному капіталі ТОВ "Віра" має вартісне грошове вираження: 3 362 731, 00 грн щодо розміру статутного капіталу та 3 346 671, 00 грн щодо частки позивача". У зв`язку з цим Верховний Суд погодився з висновками суду апеляційної інстанції про те, що така вимога є вимогою майнового характеру, а тому, розрахунок судового збору за неї має здійснюватися відповідно до п.2 ч.2 ст.4 Закону "Про судовий збір".

Згідно ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до п.п. 1, 2 п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору встановлюється у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; для позову немайнового характеру - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Станом на 01.01.2023 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 2 684,00 грн.

При цьому, за змістом ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Дослідивши предмет та підстави позову, за висновками суду, позивачем фактично заявлено три позовні вимоги: одна має немайновий характер та дві окремі майнові вимоги щодо прав на відповідне матеріальне благо (визначення розміру статуного капіталу та часток у статутному капіталі юридичної особи), які мають конкретно визначену грошову оцінку, а тому розмір ставки судового збору за її подання визначається на підставі ч. 1 та ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір».

Таким чином, оскільки позивачем заявлено дві вимоги майнового та одну вимогу немайнового характеру, а оплачено судовим збором лише одну - останньому слід надати докази сплати судового збору вимоги майнового характеру в розмірі 5368,00 грн.

За таких обставин, суд дійшов висновку про те, що позивачем не подано належних та допустимих доказів сплати судового збору у встановлених порядку та розмірі.

Відповідно до частини 1 статті 162 Господарського процесуального кодексу України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Крім того, відповідно до п. 5 ч. 3 ст. 162 ГПК України, позовна заява повинна містити зокрема, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову.

Суд зазначає, що позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову.

Предмет спору це об`єкт спірних правовідносин, щодо якого виник спір між позивачем і відповідачем. Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Підстава позову це обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги. Такі обставини складають юридичні факти, які тягнуть за собою певні правові наслідки. Підставу позову становлять фактична й правова підстава. Фактична підстава позову це юридичні факти, на яких ґрунтуються позовні вимоги позивача до відповідача. Правова підстава позову це посилання в позовній заяві на закони та інші нормативно-правові акти, на яких ґрунтується позовна вимога позивача. Правильне встановлення підстави позову визначає межі доказування, є гарантією прав відповідача на захист проти позову.

Однак, як вбачається з позовної заяви, позивач заявив відповідачем 2 ОСОБА_2 , яка вийшла з складу учасників товариства ще у 2016 році і, частку якої частково сплачено товариством, про те, позивач не наводить в поданій позовній заяві обґрунтування своїх вимог до відповідача 2.

Враховуючи вищенаведені обставини, а також беручи до уваги пояснення представника відповідача, суд дійшов висновку про залишення позовної заяви ОСОБА_1 без руху.

За змістом частини 11 статті 176 ГПК України суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Частинами 12, 13 статті 176 ГПК України встановлено, що у випадку, коли позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Суд також звертає увагу на те, що відповідно до частини 3 статті 174 ГПК України позовна заява вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом.

Керуючись статтями 174, ч. 11 ст. 176, 182, 233-234 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Будівельно-монтажне підприємство побуту» та до ОСОБА_2 про визначення розміру статутного капіталу товариства та розмірів часток учасників товариства залишити без руху.

2. Надати позивачу строк у 10 (десять) календарних днів з дня вручення цієї ухвали для усунення недоліків, шляхом подання до суду:

- документів, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документів, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону;

- документально підтверджене обґрунтування предмету та підстав звернення з даним позовом до суду щодо вимог до ОСОБА_2 .

У разі невиконання цієї ухвали у встановлений судом строк, позовна заява вважається неподаною і підлягає поверненню позивачу зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала набирала законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Інформацію про справу можна отримати за такою веб-адресою: http://court.gov.ua/fair/sud5015.

Суддя Березяк Н.Є.