ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12.09.2023р. Справа № 904/4644/22

За позовом: Заступника керівника Дніпропетровської обласної прокуратури в інтересах держави в особі Павлоградської міської ради Дніпропетровської області, м. Павлоград (позивач-1) та Східного офісу Держаудитслужби, м. Дніпро (позивач-2)

До: Управління комунального господарства та будівництва Павлоградської міської ради, м. Павлоград (відповідач-1) та Товариства з обмеженою відповідальністю «Гемма», м. Павлоград (відповідач-2)

Про: визнання недійсним договору

Суддя Васильєв О.Ю.

секретар судового засідання Броян А.Р.

ПРЕДСТАВНИКИ:

Від прокуратури: Масенко А.О.;

Від позивача-1: не з`явився;

Від позивача-2: Андрук В.О.;

Від відповідача-1: Ягодка В.А.;

Від відповідача-2: Нікешин Г.М.

СУТЬ СПОРУ:

Заступник керівника Дніпропетровської обласної прокуратури в інтересах держави в особі Павлоградської міської ради Дніпропетровської області (позивач-1) та Східного офісу Держаудитслужби (позивач-2) звернувся з позовом до Управління комунального господарства та будівництва Павлоградської міської ради (відповідач-1) та ТОВ «Гемма» (відповідач-2) про визнання недійсним договору на виконання робіт №35 від 30.04.22р.

Позовна заява обґрунтована посиланням на порушення відповідачем-1 процедури закупівлі робіт за спірним договором - застосування переговорної процедури в порушення вимог Закону України «Про публічні закупівлі». Заступник керівника прокурора вважає, що внаслідок неправильного тлумачення норм чинного законодавства та неврахування положень первісного договору №368 від 20.07.21р. замовником (відповідачем-1) необґрунтовано застосовано переговорну процедуру, що в свою чергу порушує принципи відкритості та прозорості на всіх стадіях закупівель, їх максимальної економії та ефективності та призвело до укладення договору №35 від 30.04.22р. з порушенням законодавчих норм. На підтвердження своєї правової позиції заступник керівника прокуратури посилається на висновок Північного офісу Держаудитслужби від 29.12.21р., який був наданий за результатами моніторингу процедури закупівлі за спірним договором.

Ухвалою господарського суду Дніпропетровської області від 12.12.22р. відкрите провадження у справі за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 10.01.23р.

Управління комунального господарства та будівництва Павлоградської міської ради (відповідач-1) та ТОВ «Гемма» (відповідач-2) проти задоволення позовних вимог заперечували , вказуючи , про правомірність застосування переговорної процедури закупівлі додаткових робіт (що підтверджується експертним звітом №35095 від 16.07.21 та експертною оцінкою №38969 від 05.04.22р.) Враховуючи те, що необхідність коригування до додаткових робіт виникла безпосередньо під час виконання договору №368 від 20.07.21р., були прийнято рішення про застосування переговорної процедури закупівлі відповідно до п.5 ч.2 ст. 40 Закону України «Про публічні закупівлі». Відповідач зазначає, що процедура закупівлі застосовується замовником як виняток, в тому числі, якщо після укладення договору про закупівлю у замовника виникла необхідність у закупівлі додаткових аналогічних робіт чи послугу того самого учасника. Можливість і умови таких додаткових робіт чи послуг можуть бути передбачені в основному договорі про закупівлю, який укладений за результатами проведення тендера. Закупівля додаткових аналогічних робіт чи послуг у того самого учасника здійснюється протягом трьох років після укладення договору про закупівлю, якщо загальна вартість таких робіт чи послуг не перевищує 50 відсотків ціни основного договору про закупівлю, їденого за результатами проведення тендера. Вказані норми, не містять вимоги щодо надання замовником інформації щодо причин необхідності в додаткових аналогічних робіт та повідомлення, які саме додаткові аналогічні роботи не були включені у початковий проект із зазначенням їх обсягів та вартості і їх взаємозв`язок з первинним договором. Таким чином, сторонами забезпечино проведення переговорної процедури закупівлі в междх чинного законодавства.

Ухвалою господарського суду від 10.01.23р. було зупинено провадження у справі №904/4644/22 до часу набранням законної сили рішенням від 12.12.22р. Дніпропетровського окружного адміністративного суду в адміністративній справі № 160/14928/22.

Постановою Центрального апеляційного господарського суду від 07.04.23р. скасовано ухвалу господарського суду Дніпропетровської області від 10.01.23р. у справі №904/4644/22. Справу за позовом Заступника керівника Дніпропетровської обласної прокуратури в інтересах держави в особі Павлоградської міської ради Дніпропетровської області та Східного офісу Держаудитслужби до Управління комунального господарства та будівництва Павлоградської міської ради та ТОВ «Гемма» про визнання недійсним договору направлено до господарського суду Дніпропетровської області для подальшого розгляду.

Ухвалою суду від 24.04.23р. поновлено провадження у справі №904/4644/22 та підготовче засідання призначено на 11.05.23р.

Від Східного офісу Держаудитслужби надійшли пояснення на відзив , в яких вказано про те, що для застосування переговорної процедури здійснення публічної закупівлі замовник має надати обґрунтування здійснення такої закупівля. Однак, замовником не надано інформації щодо причин необхідності в додаткових аналогічних роботах та не повідомлено, які самі додаткові аналогічні роботи не були включені у початковий проект із зазначенням їх обсягів та вартості та яким чином (технічно чи економічно) вони пов`язані з первинним договором. Документи надані позивачем не обґрунтовують правомірність застосування переговорної процедури. Таким чином, замовником обрано переговорну процедуру закупівлі без належних на те підстав, чим порушено вимоги пункту п.5 ч.2 ст. 40 Закону України «Про публічні закупівлі».

Прокуратурою у відповіді на відзив вказано про те, що доводи , викладені у відзиві на позовну заяву , не спростовують доводів прокурора, які зазначені у позові. Обставини, що викладені прокурором у позові , підтверджуються висновком Східного офісу Держаудитслужби про результатам моніторингу процедури закупівлі, що міститься в матеріалах справи.

Ухвалою суду від 11.05.23р. підготовче засідання відкладено на 01.06.23р.

Ухвалою суду від 01.06.23р. продовжено строк підготовчого провадження на 30 днів та підготовче засіданні в режимі відеоконференції відкладено на 22.06.23р.

Ухвалою суду від 22.06.23р. закрито підготовче провадження та справу №904/4644/22 призначено до судового розгляду по суті в режимі відеоконференції на 13.07.23р.

Ухвалою суду від 13.07.23р. розгляд справи повернуто до стадії підготовчого провадження; підготовче засідання відкладено в режимі відеоконференції на 27.07.23р.

Відповідачами подано докази фактичного виконання робіт за оспорюваним договором ще до часу звернення прокуратурою з цим позовом.

Прокуратурою надано пояснення з врахуванням постанови Верховного Суду у складі колегії суддів об`єднанної палати Касаційного господарського суду від 26.05.23р. по справі №905/77/21 та вказано на те, що після оприлюднення висновку Східного офісу Держаудитслужби від 14.09.22р., замовником перераховано бюджетні кошти на рахунок ТОВ «Гемма» у закупівлі UA-2022-04-19-001333-а в сумі 3 113 890,85грн.

Ухвалою суду від 27.07.23р. закрито підготовче провадження та справу призначено до судового розгляду по суті в засіданні на 03.08.23р. Ухвалою суду від 03.08.23р. розгляд справи по суті відкладено на 12.09.23р.

Заслухавши пояснення представників прокуратури та сторін, дослідивши матеріали справи, господарський суд, -

встановив:

За результатами процедури відкритих торгів (ІІА-2021-06-17-005854-с) між Управлінням комунального господарства та будівництва Павлоградської міської ради та ТОВ «Гемма» 20.07.21р. укладено договір № 368 з капітального ремонту площі Соборної у м. Павлограді (коригування). Ціна договору становить 13 586 499,32 грн., строк виконання робіт - до 15.12.22р..

Додатковою угодою № 4 від 31.03.22р. визначено ціну договору у сумі 13 341 875,65 грн. Фінансування за договором у 2021 році визначено у розмірі 10 065 452,14 грн, у 2022 році - 436 230,16 грн, у 2023 році - 2 840 193,35 грн. Пунктом 5.1 договору (у новій редакції) встановлено, що роботи виконуються з 25.07.21р. до 15.12.23р. Пунктом 10.1. договору (у новій редакції), визначено, що він набирає чинності з дня його підписання і діє до 31.12.23р.

Як зазначає прокуратура , станом на 01.12.22р. роботи за цим договором виконано не у повному обсязі, звіт про виконання договору не оприлюднено.

В подальшому Північним офісом Держаудитслужби 08.12.2021 розпочато моніторинг процедури закупівлі (ІІА-2021-06-17-005854-с) робіт за договором № 368 від 20.07.2021 по об`єкту: «Капітальний ремонт площі Соборна м. Павлоград». Коригування» (основний договір).

Уповноваженим органом за результатами здійснення моніторингу вказаної процедури закупівлі виявлено порушення законодавства у сфері публічних закупівель, що підтверджується висновком від 29.12.21р., а саме: порушення замовником принципу недискримінації, невідповідність тендерної документації вимогам Закону України «Про публічні закупівлі», безпідставне невідхилення тендерної пропозиції ТОВ «Гемма».

В той же час, 19 квітня 2022 року в електронній системі закупівель Prozorro опубліковано оголошення про проведення Управлінням комунального господарства та будівництва Павлоградської міської ради процедури закупівлі робіт з капітального ремонту площі Соборної у м. Павлограді (№ UА-2022-04-19- 001333-а) за переговорною процедурою.

Інформація про обґрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, розміру бюджетного призначення, очікуваної вартості предмета закупівлі по плану закупівель Ідентифікатор плану закупівлі UА-2022-04-19-001333-а оприлюднено на офіційному сайті Павлоградської міської ради (https://pavlogradmrada.dp.gov.ua) в розділі інше від УКГБ - Обґрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, а саме: Протокол УО № 36 від 19.04.2022 Капітальний ремонт площі Соборна м. Павлоград. (Додаткові роботи). Ідентифікатор закупівлі: UА-2022-04-19- 001333-а.

Переможцем у вказаній процедурі закупівлі того ж дня визначено товариство з обмеженою відповідальністю «Гемма» () та опубліковано повідомлення про намір укласти договір.

За результатами проведеної переговорної процедури 30 квітня 2022 року між Управлінням комунального господарства та будівництва Павлоградської міської ради та ТОВ «Гемма» укладено договір на виконання робіт № 35 по об`єкту «Капітальний ремонт площі Соборна м. Павлоград» (Додаткові роботи).

Пунктами 1.1., 3.1 договору передбачено, що підрядник зобов`язується протягом 2022-2023 років виконати для замовника одну роботу по об`єкту «Капітальний ремонт площі Соборна м. Павлоград» (Додаткові роботи) відповідно до проекту, а замовник - прийняти і оплатити роботу.

Згідно щ п.3.1 договору ціна за договором становить 6 648 204,62 грн., в тому числі ПДВ 1 108 034,10грн. (додаток №1 до договору) Фінансування у 2022 році складає 3 113 890,85грн, у 2023 році - 3 534 313,77 грн. (додаток №3 до договору).

Відповідно до п, 5.1 договору роботи виконуються відповідно до календарного графіка (додаток 4 до договору) від 01.05.2022р. до 15.12.2023р..

Пунктом 10.1 договору визначено, що договір набирає чинності з дня його підписання і діє до 31.12.2023р., але у будь-якому випадку до повного належного виконання сторонами своїх зобов`язань по договору.

Згідно з календарним графіком виконання робіт (додаток 4 до договору) погоджено виконання робіт: влаштування покриття, влаштування бортових каменів/перебриків, влаштування колодязів, інші роботи.

Як зазначає прокурор , станом на 01.12.22р. оплата за вказаним договором здійснена на суму 2 112 999,91грн.

24.11.22р. сторонами укладено додаткову угоду №1 до договору № 35 від 30.04.22р., якою збільшено фінансування у 2022 році на 3 534 313,77 грн та встановлено фінансування за договором у 2022 році у сумі 6 648 204,62 грн. Одночасно зменшено фінансування за договором у 2023 році на 3 534 313,77грн.

Прокурор звертає увагу на те, що замовником із застосуванням переговорної процедури укладено договір №35 від 30.04.22р. із строком дії до 31.12.23р. на суму 6 648 204,62грн. на виконання фактично таких же робіт, що і у договорі №368 від 20.07.21р.

Відповідно до наказу Східного офісу Держаудитслужби від 23.08.2022 № 226, 24.08.22р. розпочато моніторинг процедури закупівлі UA-2022-04-19-001333-а.

В ході моніторингу процедури закупівлі відповідачем установлено, що замовник під час застосування переговорної процедури опублікував в електронній системі закупівель повідомлення про намір укласти договір від 19.04.22р., відповідно до якого умовою застосування переговорної процедури визначив необхідність у закупівлі додаткових аналогічних робіт чи послуг у того самого учасника, що передбачені в основному договорі про закупівлю, який укладений за результатами проведення тендера та/або здійснюється протягом трьох років після укладення договору про закупівлю і загальна вартість таких робіт чи послуг не перевищує 50 відсотків ціни основного договору про закупівлю. При цьому посилання на основний договір про закупівлю або процедуру торгів, які стали передумовою проведення переговорної процедури UA-2022-04-19-001333-а в електронній системі закупівель відсутні.

14 вересня 2022 року Східного офісу Держаудитслужби прийнято висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2022-04-19-001333-а, в якому зазначені порушення позивачем законодавства у сфері публічних закупівель, а саме: повноти відображення інформації в повідомленні про намір укласти договір про закупівлю, передбачену пунктом восьмим частини шостої статті 40 Закону №922 та порушення пункту 5 частини другої статті 40 Закону №922 щодо підстав застосування переговорної процедури закупівлі та зобов`язано здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за договором на виконання робіт по об`єкту «Капітальний ремонт площі Соборна м. Павлоград. (Додаткові роботи)» від 30.04.22р. №35 через укладання додаткової угоди з дотриманням положень Господарського кодексу України і Цивільного кодексу України та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.

Не погоджуючись з вказаним висновком, Управління комунального господарства та будівництва Павлоградської міської ради звернулось до адміністративного суду з позовною заявою про визнання вищевказаного висновку Східного офісу Держаудитслужби протиправним та таким, що підлягає скасуванню, оскільки відповідач порушив 15 денний строк здійснення моніторингу процедури закупівлі передбачений частиною 4 статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі», а в абзаці 5 частини 2 статті 40 Закону України «Про публічні закупівлі`відсутні вимоги щодо надання Замовником інформації щодо причин необхідності в додаткових аналогічних роботах та повідомлено, які саме додаткові аналогічні роботи не були включені у початковий проект із зазначенням їх обсягів та вартості та яким чином (технічно чи економічно) вони пов`язані з первинним договором.

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 12.12.22р. у справі №160/14928/22, яке залишено без змін постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 05.04.23р., у задоволенні позову Управління комунального господарства та будівництва Павлоградської міської ради про визнання протиправним та скасування висновку відмовлено повністю.

Звертаючись з позовною заявою до суду, заступник керівника прокуратури зазначає, що в порушення вимог ч. 1 ст. 5, ч. 1 ст. 13, ст. 40 Закону України «Про публічні закупівлі», Управлінням комунального господарства та будівництва Павлоградської міської ради безпідставно застосовано переговорну процедуру у закупівлі послуг № ІІА-2022-04-19-001333-а, а тому договір на виконання робіт № 35 по об`єкту «Капітальний ремонт площі Соборна м. Павлоград» від 30.04.22, укладений за наслідками переговорної процедури, підлягає визнанню недійсним.

Положення частини 2 статті 16 ЦК України та статті 20 Господарського кодексу України передбачають такий спосіб захисту порушеного права, як визнання недійсним правочину (господарської угоди).

ЦК України визначає правочин як дію особи, спрямовану на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків; шляхом укладання правочинів суб`єкти цивільних відносин реалізують свої правомочності, суб`єктивні цивільні права за допомогою передачі цих прав іншим учасникам.

Статтею 203 ЦК України передбачено, що зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також моральним засадам суспільства; особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності; волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі; правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.

Відповідно до частин 1, 3 статті 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами 1- 3 , 5 та 6 статті 203 цього Кодексу. Якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).

У розумінні наведених положень законодавства оспорювати правочин у суді може одна із сторін правочину або інша заінтересована особа. За відсутності визначення поняття «заінтересована особа» такою особою є кожен, хто має конкретний майновий інтерес в оспорюваному договорі.

Вимоги заінтересованої особи, яка в судовому порядку домагається визнання правочину недійсним, спрямовані на приведення сторін недійсного правочину до того стану, який саме вони, сторони, мали до вчинення правочину. Власний інтерес заінтересованої особи полягає в тому, щоб предмет правочину перебував у власності конкретної особи чи щоб сторона (сторони) правочину перебувала у певному правовому становищі, оскільки від цього залежить подальша можливість законної реалізації заінтересованою особою її прав.

Особа, яка звертається до суду з позовом про визнання недійсним договору (чи його окремих положень), повинна довести конкретні факти порушення її майнових прав та інтересів, а саме: має довести, що її права та законні інтереси як заінтересованої особи безпосередньо порушені оспорюваним договором і в результаті визнання його (чи його окремих положень) недійсним майнові права заінтересованої особи буде захищено та відновлено.

Реалізуючи право на судовий захист і звертаючись до суду з позовом про визнання недійсним правочину, стороною якого не є, позивач зобов`язаний довести (підтвердити) в установленому законом порядку, яким чином оспорюваний ним договір порушує (зачіпає) його права та законні інтереси, а суд, у свою чергу, - перевірити доводи та докази, якими позивач обґрунтовує такі свої вимоги, і в залежності від встановленого вирішити питання про наявність чи відсутність підстав для правового захисту позивача. Відсутність порушеного або оспорюваного права позивача є підставою для ухвалення рішення про відмову у задоволенні позову, незалежно від інших встановлених судом обставин.

Вирішуючи спори про визнання правочинів (господарських договорів) недійсними, господарський суд повинен встановити наявність фактичних обставин, з якими закон пов`язує визнання таких правочинів (господарських договорів) недійсними на момент їх вчинення (укладення) і настання відповідних наслідків, та в разі задоволення позовних вимог зазначати в судовому рішенні, в чому конкретно полягає неправомірність дій сторони та яким нормам законодавства не відповідає оспорюваний правочин.

Законодавець встановлює, що наявність підстав для визнання правочину недійсним має визначатися судом на момент його вчинення. Для такого визнання з огляду на приписи статті 5 ЦК України суд має застосувати акт цивільного законодавства, чинний на момент укладення договору (такі висновки сформульовано в постановах Великої Палати Верховного Суду від 27.11.2018 у справі № 905/1227/17 і від 13.07.2022 у справі № 363/1834/17).

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади визначає Закон України «!Про публічні закупівлі», метою якого є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.

З аналізу правової природи відкритих торгів як способу забезпечення потреб замовника шляхом закупівлі товарів, робіт, послуг, ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення відкритих торгів, оформлення за їх результатом договору про закупівлю, є правочином, який може бути визнаний недійсним у судовому порядку з підстав недодержання при його вчиненні вимог, передбачених частинами 1- 3, 5, 6 статті 203 ЦК України. При цьому підставою визнання такого договору недійсним є порушення передбачених законодавством правил проведення торгів, визначених, зокрема, Законом України «Про публічні закупівлі», та наслідком проведення яких фактично є дії сторін щодо укладання договору.

Частинами 1 і 2 статті 216 ЦК України передбачено, що недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю. У разі недійсності правочину кожна із сторін зобов`язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину, а в разі неможливості такого повернення, зокрема тоді, коли одержане полягає у користуванні майном, виконаній роботі, наданій послузі, - відшкодувати вартість того, що одержано, за цінами, які існують на момент відшкодування. Якщо у зв`язку із вчиненням недійсного правочину другій стороні або третій особі завдано збитків та моральної шкоди, вони підлягають відшкодуванню винною стороною.

Двостороння реституція є обов`язковим наслідком визнаного судом недійсним правочину та не може бути проігнорована сторонами. Тобто при недійсності правочину повернення отриманого сторонами за своєю правовою природою становить юридичний обов`язок, що виникає із закону та юридичного факту недійсності правочину (аналогічний висновок викладено в пунктах 64 і 65 постанови судової палати для розгляду справ про банкрутство Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 23.09.2021 у справі № 904/1907/15).

Проте згідно з частиною 5 статті 216 ЦК України вимога про застосування наслідків недійсності нікчемного правочину може бути пред`явлена будь-якою заінтересованою особою. Суд може застосувати наслідки недійсності нікчемного правочину з власної ініціативи.

Відповідно до статей 215 та 216 ЦК України вимога про застосування наслідків недійсності оспорюваного правочину, як і про визнання його недійсним, може бути заявлена однією зі сторін правочину або іншою заінтересованою особою, права та законні інтереси якої порушено вчиненням правочину. Така вимога може бути об`єднана з вимогою про визнання правочину недійсним, що в цілому сприяє швидкому та ефективному відновленню правового становища сторін, яке існувало до вчинення правочину, або заявлена як самостійна вимога у вигляді окремого позову. Якщо позов щодо застосування наслідків недійсності правочину не подано, суд не може застосувати наслідки недійсності оспорюваного правочину з власної ініціативи, оскільки згідно з абзацом 2 частини 5 статті 216 ЦК України зазначене право є у суду лише щодо нікчемних правочинів (такий правовий висновок викладено в пунктах 80- 82 постанови судової палати для розгляду справ про банкрутство Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 23.09.2021 у справі № 904/1907/15 та в постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 09.09.2021 у справі № 925/1276/19).

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Однак якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону (стаття 5 ГПК України).

Застосування будь-якого способу захисту цивільного права та інтересу має бути об`єктивно виправданим та обґрунтованим. Це означає, що: застосування судом способу захисту, обраного позивачем, повинно реально відновлювати його наявне суб`єктивне право, яке порушене, оспорюється або не визнається; обраний спосіб захисту повинен відповідати характеру правопорушення; застосування обраного способу захисту має відповідати цілям судочинства; застосування обраного способу захисту не повинно суперечити принципам верховенства права та процесуальної економії, зокрема не повинно спонукати позивача знову звертатися за захистом до суду (див. постанови Великої Палати Верховного Суду від 19.01.2021 у справі № 916/1415/19 (пункт 6.13), від 26.01.2021 у справі № 522/1528/15-ц (пункт 82), від 08.02.2022 у справі № 209/3085/20 (пункт 24)). Спосіб захисту права є ефективним тоді, коли він забезпечуватиме поновлення порушеного права, а в разі неможливості такого поновлення - гарантуватиме можливість отримати відповідну компенсацію. Тобто цей захист має бути повним і забезпечувати у такий спосіб досягнення мети правосуддя та процесуальну економію (див. постанову Великої Палати Верховного Суду від 22.09.2020 у справі № 910/3009/18 (пункт 63)).

Надаючи правову оцінку належності обраного позивачем способу захисту, суди повинні зважати й на його ефективність з погляду Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція). У § 145 рішення від 15.11.1996 у справі «Чахал проти Сполученого Королівства» (Chahal v. the United Kingdom, заява № 22414/93, [1996] ECHR 54) Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ, Суд) зазначив, що стаття 13 Конвенції гарантує на національному рівні ефективні правові способи для здійснення прав і свобод, що передбачаються Конвенцією, незалежно від того, яким чином вони виражені в правовій системі тієї чи іншої країни. Таким чином, суть цієї статті зводиться до вимоги надати особі такі способи правового захисту на національному рівні, що дозволили б компетентному державному органові розглядати по суті скарги на порушення положень Конвенції й надавати відповідний судовий захист, хоча держави-учасниці Конвенції мають деяку свободу розсуду щодо того, яким чином вони забезпечують при цьому виконання своїх зобов`язань.

У статті 13 Конвенції гарантується доступність на національному рівні засобу захисту, здатного втілити в життя сутність прав та свобод за Конвенцією, в якому б вигляді вони не забезпечувались у національній правовій системі. Зміст зобов`язань за статтею 13 Конвенції залежить, зокрема, від характеру скарг заявника. Однак засіб захисту, що вимагається статтею 13, має бути ефективним як у законі, так і на практиці, зокрема у тому сенсі, щоб його використання не було ускладнене діями або недоглядом органів влади відповідної держави (§ 75 рішення ЄСПЛ від 05.05.2005 у справі «Афанасьєв проти України» (заява № 38722/02)).

Велика Палата Верховного Суду у своїх постановах неодноразово зазначала, що перелік способів захисту, визначений у частині 2 статті 16 ЦК України, не є вичерпним. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках (абзац 12 частини 2 вказаної статті). Застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам (див., зокрема, постанови від 05.06.2018 у справі №338/180/17 (пункт 57), від 11.09.2018 у справі № 905/1926/16 (пункт 40), від 30.01.2019 у справі №569/17272/15-ц, від 11.09.2019 у справі № 487/10132/14-ц (пункт 89), від 16.06.2020 у справі №145/2047/16-ц (пункт 7.23), від 15.09.2020 у справі № 469/1044/17).

Визнання правочину недійсним не з метою домогтися відновлення власного порушеного права (та/або інтересу) у спосіб реституції, що застосовується між сторонами такого правочину, а з метою створити підстави для подальшого звернення з іншим позовом або преюдиційну обставину чи доказ для іншого судового провадження суперечать завданням господарського (цивільного) судочинства, наведеним у частині 1 статті 2 ГПК України (частині 1 статті 2 Цивільного процесуального кодексу України). Аналогічні висновки сформульовано в пунктах 5.5- 5.8, 5.12, 5.29 постанови Великої Палати Верховного Суду від 21.09.2022 у справі № 908/976/19.

Велика Палата Верховного Суду в пункті 104 постанови від 15.09.2022 у справі № 910/12525/20 виснувала про те, що торги є правочином. Якщо вони завершуються оформленням договору купівлі-продажу, то оскаржити можна договір, а вимоги про визнання недійсними торгів (аукціону) та протоколу електронного аукціону не є належними та ефективними способами захисту.

Об`єднана палата Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду сформулювала уточнюючий висновок, в співвідношенні з постановою об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 03.12.2021 у справі № 906/1061/20, щодо застосування норм частини 3 статті 215, частин1, 2 статті 216 ЦК України в подібних правовідносинах: "Позовна вимога про визнання недійсним договору є належним способом захисту, який передбачено законом. Разом із тим позовна вимога про визнання виконаного/частково виконаного правочину недійсним може бути ефективним способом захисту цивільних прав лише в разі, якщо вона поєднується з позовною вимогою про застосування наслідків недійсності правочину, зокрема, про стягнення коштів на користь позивача, витребування майна з володіння відповідача. Окреме заявлення позовної вимоги про визнання виконаного/частково виконаного договору недійсним без вимоги про застосування наслідків його недійсності не є ефективним способом захисту, бо не призводить до поновлення майнових прав позивача. Водночас, у випадку звернення прокурора в інтересах держави з позовом про визнання недійсним виконаного/частково виконаного договору про закупівлю без заявлення вимоги про застосування наслідків недійсності правочину, виключається як необхідність дослідження господарськими судами наслідків визнання договору недійсним для держави як позивача, так і необхідність з`ясування того, яким чином будуть відновлені права позивача, зокрема, обставин можливості проведення реституції, можливості проведення повторної закупівлі товару (робіт, послуг) у разі повернення відповідачем коштів, обов`язку відшкодування іншій стороні правочину вартості товару (робіт, послуг) чи збитків, оскільки обрання позивачем неефективного способу захисту своїх прав є самостійною підставою для відмови в позові".

Заперечуючи заявлені позовні вимоги , відповідачі зазначають, що на час звернення прокуратури з цим позовом будівельні роботи за договором на виконання робіт №35 по об`єкту «Капітальний ремонт площі Соборна м. Павлоград». (Додаткові роботи) від 30.04.22р. були виконані в повному обсязі, що підтверджується довідкою про вартість виконаних будівельних робіт та витрати за червень 2022 р. від 08.06.2022р., актом №1 приймання виконаних будівельних робіт за червень 2022р. від 08.06.2022р., довідкою про вартість виконаних будівельних робіт та витрати за липень 2022р. від 06.07.2022р., актом №2 приймання виконаних будівельних робіт за липень 2022р. від 06.07.2022р., довідкою про вартість виконаних будівельних робіт та витрати за серпень 2022р. від 17.08.2022р., актом №3 приймання виконаних будівельних робіт за серпень 2022р. від 17.08.2022р., довідкою про вартість виконаних будівельних робіт та витрати за листопад 2022р. від 29.11.2022р., актом №4 приймання виконаних будівельних робіт за листопад 2022 р. від 29.11.2022 р. Крім того, у грудні 2022 року направлено до казначейства заявку на оплату, яка здійснюється відповідно до постанови КМУ № 590 від 09.06.2021 року «Про затвердження порядку виконання повноважень Державної казначейської служби в особливому режимі воєнного стану».

Господарський суд погоджується з твердженнями заступника керівника прокуратури та позивачів про невідповідність оспорюваного договору вимогам ЗУ «Про публічні закупівлі», оскільки ці твердження підтверджені надані сторонами доказами. В той же час , враховуючи вищенаведену правову позицію Верховного Суду стосовно обраного прокуратурою способу захисту інтересів держави в особі позивачів ( визнання недійсним укладеного за наслідками торгів договору на виконання робіт №35 по об`єкту «Капітальний ремонт площі Соборна м. Павлоград». (Додаткові роботи) від 30.04.2022 без вимоги про реституцію ) , господарський суд вважає , що заступником керівника прокуратури обрано неефективний спосіб захисту , який не призведе до поновлення майнових прав держави ; а тому відсутні правові підстави для задоволення цихпозовнихвимог .

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 13, 73, 74, 89, 232, 233, 236, 237, 238, 240, 241 ГПК України, господарський суд, -

ВИРІШИВ:

В задоволенні позовних вимог заступника керівника Дніпропетровської обласної прокуратури відмовити у повному обсязі, судові витрати покласти на прокуратуру .

Відповідно до вимог ст. 241 ГПК України рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Згідно до вимог ст. 256 ГПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до вимог ст. 257 ГПК України апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Повне рішення складено 18.09.23р

Суддя Васильєв О.Ю.