ПІВДЕННО-ЗАХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
_____________________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 вересня 2023 року м. ОдесаСправа № 916/1481/23
Південно-західний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого судді: Разюк Г.П.,

суддів: Колоколова С.І., Савицького Я.Ф.

розглянув в порядку с письмового провадження без повідомлення учасників справи апеляційну скаргу Заступника керівника Одеської обласної прокуратури

на рішення Господарського суду Одеської області від 14.06.2023 проголошене суддею Щавинською Ю.М. у м. Одесі, повний текст якого складено 19.06.2023,

та на додаткове рішення Господарського суду Одеської області від 28.06.2023, прийняте суддею Щавинською Ю.М. у м. Одесі, повний текст якого складено 03.07.2023

у справі № 916/1481/23

за позовом Керівника Болградської окружної прокуратури Одеської області в інтересах держави в особі:

1) Міністерства аграрної політики та продовольства України,

2) Департаменту аграрної політики, продовольства та земельних відносин Одеської обласної державної (військової) адміністрації

до відповідача Приватного підприємства "Шанс-2016"

про стягнення 235 000 грн., та -

В С Т А Н О В И В :

У квітні 2023 року Керівник Болградської окружної прокуратури Одеської області звернувся до Господарського суду Одеської області в інтересах держави в особі 1) Міністерства аграрної політики та продовольства України та 2) Департаменту аграрної політики, продовольства та земельних відносин Одеської обласної державної (військової) адміністрації з позовною заявою до Приватного підприємства (далі ПП) "Шанс-2016", в якій просив суд стягнути з останнього кошти у сумі 235 000 грн., а також судові витрати.

Обґрунтовуючи позовні вимоги прокурор зазначав про те, що відповідно до приписів ст. 1212 ЦК України відповідач зобов`язаний повернути позивачу незаконно отримані бюджетні кошти за державною програмою, оскільки ним не понесено втрати посівів сільськогосподарських культур внаслідок надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру.

Рішенням Господарського суду Одеської області від 14.06.2023 у задоволенні позову відмовлено.

Господарський суд першої інстанції зазначив, що прокуратурою не було належним чином встановлено як неправомірність дій органу, так і недобросовісність заявника при наданні документів для отримання дотації на відшкодування втрат від повністю втрачених (загиблих) посівів сільськогосподарських культур внаслідок надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру, при цьому будь-які незначні недоліки в діях органу жодним чином не повинні виправлятися за рахунок заявника, недобросовісність дій якого прокуратурою встановлена не була, натомість зворотне спричинить порушення положень Першого протоколу Конвенції.

Додатковим рішенням Господарського суду Одеської області від 28.06.2023 заяву ПП «Шанс-2016» про стягнення витрат на професійну правничу допомогу задоволено частково та стягнуто з Одеської обласної прокуратури на користь ПП «Шанс 2016» витрати на правничу допомогу у сумі 12 500 грн.

Заступник керівника Одеської обласної прокуратури не погоджуючись із зазначеними рішеннями місцевого господарського суду звернувся до Південно-західного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить оскаржувані рішення скасувати та ухвалити нові, якими задовольнити позовні вимоги та відмовити у задоволенні заяви відповідача про стягнення витрат на правничу допомогу у повному обсязі.

На думку скаржника, рішення Господарського суду Одеської області від 14.06.2023 є незаконним та необґрунтованим, оскільки його прийнято із суттєвим порушенням норм матеріального та процесуального права при неповному з`ясуванні обставин, що мають значення для справи.

Зокрема на думку прокурора, безпідставним є висновок суд першої інстанції про те, що до повноважень прокуратури не входять функції щодо встановлення факту незаконного отримання та/або нецільового використання дотацій, оскільки в даному випадку інтереси держави порушено внаслідок неповернення відповідачем незаконно отриманих в межах бюджетної програми бюджетних коштів для відшкодування втрат від пошкодження посівів сільськогосподарських культур внаслідок надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру, що призвело до безпідставного розпорядження значною сумою бюджетних коштів та як наслідок значних втрат державного бюджету, а отже таке порушення законодавства свідчить про порушення державних інтересів, на захист яких прокурор і звернувся із цим позовом.

Апелянт вважає, що суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про те, що підставою отримання коштів відповідачем фактично є Наказ Мінагрополітики про затвердження розподілу бюджетних коштів для надання дотацій, який не було скасовано, а тому відповідна підстава не відпала і підстави для застосування ст. 1212 ЦК України відсутні, тоді як означене не узгоджується з положенням Порядку використання коштів, передбачених у державному бюджеті для відшкодування витрат від пошкодження посівів сільськогосподарських культур внаслідок надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру, затвердженого постановою КМУ від 11.08.2021 №885, які не передбачають прийняття уповноваженим органом окремих наказів чи інших актів індивідуальної дії у процесі опрацювання документів отримувачів та подальшої виплати державних дотацій, які могли б бути скасованими та визнаними протиправними.

Скаржник зазначає про те, що судом першої інстанції безпідставно відхилено клопотання прокурора про долучення додаткового доказу, а саме листа Головного управління Державної податкової служби в Одеській області /далі-ДПС/ від 30.05.2023 №8332/5/15-32-55-10 про надання інформації по платі за землю за 2021 рік ПП «Шанс-2016», з якого вбачається, що останній не є платником плати за землю, що свідчить про відсутність у законному володінні/користуванні останнього земельних ділянок, на яких могла проводитись господарська діяльність із засівання сільськогосподарської продукції, яка могла б бути втрачена внаслідок надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру задля подальшого отримання відповідного відшкодування від держави в силу Постанови КМУ від 11.08.2021 №885.

Крім того, скаржник вважає неправомірним прийняття суду першої інстанції до уваги наданого ПП "Шанс-2016" з метою отримання фінансової підтримки за втрату посівів сільськогосподарських культур звіту про площі та валові збори сільськогосподарських культур, плодів, ягід і винограду, тоді як останній було складено станом на 01.12.2019, чим могло бути підтверджено можливість отримання урожаю тільки у 2020 році, при цьому державну підтримку підприємство отримало у 2021 році. Водночас згідно з інформацією, зазначеною у розділі 1 звіту, посівна площа озимого ячменю становить 131,75 га, а вже у розділі 6 звіту зазначено про 147 га посівної площі зернових культур під урожай наступного року, а саме озимої пшениці. З метою встановлення дійсної посівної площі прокуратурою було надіслано запит до Головного управління / далі-ГУ/статистики в Одеській області та отримано відповідь, з якої вбачається, що ПП "Шанс-2016" не надано згоди на надання на запит прокуратури первинних даних із статистичної звітності уповноваженого органу щодо зазначеного господарства. З огляду на викладене, наданий ПП "Шанс-2016" звіт №29 - сг (річна) не може належним чином підтверджувати наявність у господарства зазначених посівних площ та фактичного засівання сільськогосподарських культур, а саме 102,9 га озимої пшениці, як зазначено у заявці, а тому не є достатнім обґрунтуванням наявності у законному користуванні господарства земельних ділянок площею понад 50 га та не може слугувати підставою для виплати державної дотації за втрату таких посівів у максимальному розмірі.

Прокурор стверджує про те, що за інформацією з Головного управління Держгеокадастру в Одеській області та деталізованої інформаційної довідки Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 01.11.2022 №313934137 від 06.12.2022, а також інформації Бородінської селищної ради Одеського району Одеської області у законному володінні/користуванні відповідача станом на день звернення за отриманням державної дотації за втрату посівів сільськогосподарських культур земельні ділянки були відсутні, що позбавляє останнього права на її отримання.

Також апелянт вважає, що судом першої інстанції безпідставно прийнято до уваги наданий відповідачем договір про спільну діяльність від 17.07.2017 №3-2017, укладений між Білгород-Дністровською КЕЧ району та ПП «Шанс-2016», як належний доказ наявності у користуванні останнього земельної ділянки та відповідних сільськогосподарських посівів, при цьому суд не неправомірно відхилив доводи прокурора про наявність чинного рішення Господарського суду Одеської області від 11.04.2017 у справі №916/3073/16, яким визнано недійсним ідентичний з умовами договору про спільну діяльність №3-2017 від 17.07.2017 договір про вирощування сільськогосподарських культур від 13.07.2016 №5-2016, а відтак такий правочин не може вважатись належним підтвердженням наявності відповідного речового права, наявності у користуванні земельних ділянок, а отже власності на сільськогосподарські посіви.

Щодо наданої відповідачем довідки про несприятливі погодні умови восени 2019 року та весняний період 2020 року та про стан озимих культур на території Тарутинського району Одеської області, виданої 03.06.2020 за вих.№1075/-09 Гідрометеорологічним центром Чорного та Азовського морів, то прокурор зазначає, що вона містить інформацію про погодні умови, що склалися у зазначений період на території Тарутинського району Одеської області та, як зазначено у довідці, могли спричинити пошкодження і загибель озимих культур на землях ПП «Шанс-2016». Таке формулювання, на думку прокурора, не є достатнім обґрунтуванням факту існування форс-мажорних обставин на відповідній території та доказом втрати певних посівів відповідача.

Також, апелянт зазначає, що судом першої інстанції залишено поза увагою той факт, що правила засвідчення форс-мажорних обставин визначено Законом України «Про торгово-промислові палати в Україні», Регламентом засвідчення ТПП України та регіональними ТПП форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили), який затверджений рішенням Президії Торгово-промислової палати України від 18.12.2014 №44. З інформації Одеської регіональної торгово-промислової палати від 24.10.2022 за вих.№ 2003-14/143 вбачається, що ПП «Шанс-2016» з заявою про фіксування та подальшу видачу сертифікату про наявність форс-мажорних обставин, які призвели до втрати посівів сільськогосподарських культур, не зверталось. Таким чином, на думку прокурора, інформація, зазначена у довідці про несприятливі умови, видана Гідрометеорологічним центром Черного та Азовського морів, не є належним підтвердженням факту втрати посівів озимих культур відповідача.

Крім того прокурор стверджує, що судом першої інстанції безпідставно прийнято до уваги надані відповідачем до уповноваженого органу з метою отримання державної дотації Акт обстеження посівів від 07.10.2021 та Акт на списання посівів від 07.10.2021, тоді як вони складені в одноособовому порядку керівником підприємства та датовані 07.10.2021, що суперечить вимогам п. 5 Порядку, який передбачає можливість надання дотацій за повністю втрачені (загиблі) посіви, якщо пошкодження мало місце у період з 1 жовтня попереднього року до 30 вересня поточного року, тобто з 01.10.2020 по 30.09.2021. Між тим, суд першої інстанції безпідставно послався і на Акт від 29.05.2020, який уповноваженим органом не вивчався під час формування зведеної відомості та не був підставою для нарахування дотацій.

Щодо додаткового рішення, то прокурор вважає, що воно підлягає скасуванню, оскільки суперечить вимогам ч. 8 ст. 129 ГПК України та висновкам, викладеним в низці постанов Верховного Суду, оскільки резолютивна частина відзиву на позовну заяву прокурора не містила передбачену зазначеною нормою законодавства вимогу відповідача про стягнення витрат на правничу допомогу, а розмір очікуваних витрат був вказаний ним лише в мотивувальній частині відзиву.

Апелянт також зазначає, що ні під час судового розгляду, ні з заявою про стягнення витрат на правничу допомогу відповідачем та його представником не було надано жодних доказів понесених витрат на правничу допомогу, зокрема платіжного доручення про перерахування коштів, прибуткового касового ордеру, квитанцій, тощо.

Крім того, скаржник вважає, що надані представником відповідача розрахунки тривалості та вартості наданих послуг є неспівмірними зі складністю справи та документально не підтверджені, зокрема визначена в п. 1 акту наданих послуг тривалість судових засідань, а також вважає необґрунтованим відокремлення адвокатом в переліку послуг «вивчення матеріалів справи (позовна заява із додатками), наданих клієнтом», «аналізу законодавства», «збору доказів, вивчення документів клієнта», як самостійних видів адвокатської послуги та вважає, що вони охоплюється діями адвоката з «підготовки до судового засідання» і мають бути виключені із загальної вартості наданих відповідачу послуг правничої допомоги.

Відповідач надіслав відзив на апеляційну скаргу, в якому зазначає про те, що повністю підтримує оскаржувані рішення суду першої інстанції та вважає, що вони мають бути залишені без змін. Щодо клопотання прокурора про приєднання доказу, а саме відповіді ГУ ДПС в Одеській області про те, що відповідач не є платником плати за землю у 2021, то він вважає, що прокурор не зазначив які обставини, важливі для суті даної справи, вона доводить. Відповідач вважає, що вказана відповідь не має жодного відношення до даної справи, скільки, по-перше, ПП «Шанс-2016» не заперечується той факт, що воно не є платником плати за землю у 2021, однак означене не доводить відсутність у нього діяльності в рамках договору №3-2017 від 17.07.2017 про спільну діяльність, укладеного між ним та Білгород-Дністровським КЕЧ. Також відповідач вважає, що факт надання ПП «Шанс-2016» професійної допомоги у даній справі адвокатом Танцюрою О.А. є доведеним, надані всі належні і необхідні докази об`єму і вартості робіт, їх співмірності з ціною позову і складністю справи, а тому відсутні підстави для скасування оскаржуваного додаткового рішення.

Згідно з ч.13 ст.8 ГПК України, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Статтею 270 ГПК України визначено, що у суді апеляційної інстанції справи переглядаються за правилами розгляду справ у порядку спрощеного позовного провадження з урахуванням особливостей, передбачених у цій главі.

Розгляд справ у суді апеляційної інстанції здійснюється у судовому засіданні з повідомленням учасників справи, крім випадків, передбачених частиною десятою цієї статті та частиною другою статті 271 цього Кодексу.

Приписами частини 10 статті 270 ГПК України визначено, що апеляційні скарги на рішення господарського суду у справах з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Відповідно до ч.7 ст.252 ГПК України, клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач - разом з позовом або не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву.

Згідно з ч.2 ст.270 ГПК України, розгляд справ у суді апеляційної інстанції починається з відкриття першого судового засідання або через п`ятнадцять днів з дня відкриття апеляційного провадження, якщо справа розглядається без повідомлення учасників справи.

Прокурор звернувся із клопотанням, в якому просив здійснювати розгляд цієї справи в порядку загального провадження, при цьому ухвалою Південно-західного апеляційного господарського суду від 14.08.2023 в задоволенні означеного клопотання колегією суддів відмовлено.

Колегія суддів розглянула матеріали справи, доводи апеляційної скарги та відзиву на неї, перевірила законність і обґрунтованість оскарженого рішення господарського суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги та дійшла до наступного висновку.

Як вбачається з матеріалів справи, наказом Департаменту аграрної політики, продовольства та земельних відносин Одеської обласної державної адміністрації від 15.09.2021 №81 (т.1 а.с.41-42) зі змінами, внесеними наказами від 19.10.2021 №101 (т.1 а.с.44-45) та від 23.10.2021 № 106 (т.1 а.с.46-47), утворено обласну комісію з прийняття рішень щодо виплати дотації на відшкодування втрат від повністю втрачених (загиблих) посівів сільськогосподарських культур внаслідок надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру та затверджено відповідне Положення (т.1 а.с.43).

В матеріалах справи наявна відомість отримувачів державної підтримки для відшкодування втрат від загибелі посівів сільськогосподарських культур по Одеській області у 2021 році, надана Департаментом аграрної політики, продовольства та земельних відносин Одеської обласної військової адміністрації на запит прокуратури, у якій зазначено, що ПП "Шанс-2016" подано заявку на 102,90 га, у графі "Договір, строк" уповноваженим органом здійснено запис "Договір спільної діяльності на 278,75 га, строк до 17.07.2024" (т.1 а.с.37).

Як вбачається з протоколу засідання № 114-20 від 03.07.2020 Експертної комісії ДСНС України з визначення рівнів та класів надзвичайних ситуацій, комісією затверджена, зокрема, надзвичайна ситуація, пов`язана з масовим висиханням та загибеллю посівів унаслідок засухи у червні 2020 року на території Одеської області через весняні заморозки та довготривалу посуху у господарствах Одеської області (т.1 а.с.38-40).

07.10.2021 ПП "Шанс-2016" надано обласній комісії заявку на отримання дотації сільськогосподарським товаровиробникам шляхом державної підтримки для відшкодування втрат від повністю втрачених (загиблих) посівів сільськогосподарських культур внаслідок надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру, у якій зазначено, що площа повністю втрачених (загиблих) посівів складає 102,9 га, культура озима пшениця (т.1 а.с.48-49).

Зазначена заявка підписана та скріплена печаткою ПП "Шанс-2016".

В матеріалах справи наявна довідка стосовно відкритого поточного рахунку ПП "Шанс-2016" та витяг з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань щодо останнього (т.1 а.с.50-57).

До заявки відповідачем додано звіт про площі та валові збори сільськогосподарських культур, плодів, ягід і винограду на 01.12.2019 (т.1 а.с.58-70).

Розділ 1 "Виробництво однорічних і дворічних сільськогосподарських культур" зазначеного звіту містить відомості щодо площі культури зернових та зернобобових (ячмінь озимий) 131,75 га та щодо площі сільськогосподарських культур загалом 278,85 га.

У розділі 6 "Посів озимих культур під урожай наступного року станом на 1 грудня 2019 року" звіту вказано про 147 га посівної площі культур озимих на зерно та зелений корм, з яких пшениця становить 147 га.

Відповідно до довідки про несприятливі погодні умови восени 2019 року та весняний період 2020 року щодо стану посівів озимих культур на землях ПП "Шанс-2016", розташованих на території Тарутинського району Одеської області, внаслідок посушливих умов, які спостерігалися в осінній період 2019 року та несприятливих явищ у весняний період (дефіцит опадів, недостатнє і незадовільне зволоження ґрунту, заморозки, низька відносна вологість повітря) 2020 року, останні негативно впливали на вегетацію та могли спричинити пошкодження та загибель посівів озимої пшениці на землях ПП "Шанс-2016", розташованих на території Тарутинського району Одеської області (т.1 а.с.71).

З акту списання посівів від 07.10.2021 вбачається, що на основі підтвердних документів, отриманих від ПП "Шанс-2016", площа повністю втрачених (загиблих) посівів становить 102,90 га (т.1 а.с.72).

Відповідно до акту обстеження посівів, наданого ПП "Шанс-2016", загальна площа посівів озимої пшениці становить 147 га, площа повністю втрачених (загиблих) посівів становить 102,90 га (т.1 а.с.73).

Відповідно до довідки від 07.10.2021 ПП "Шанс-2016" не отримувало кошти за страхування сільськогосподарських культур у 2020 році (т.1 а.с.67).

В матеріалах справи наявний статут ПП "Шанс-2016" (т.1 а.с.75-81).

Як вбачається з виписки щодо проведених касових видатків Департаментом аграрної політики, продовольства та земельних відносин Одеської обласної державної (військової) адміністрації, 29.12.2021 останнім було здійснено оплату на рахунок ПП "Шанс-2016" з призначенням платежу "2801580, 2610, відшкодув. втрат від пошкодж. посівів с/г культур внасл. надзв. ситуац." у розмірі 235 000 грн (т.1 а.с.91).

В матеріалах справи також наявні банківські виписки по рахункам ПП "Шанс-2016" (т.1 а.с.95-124).

У листі від 15.11.2022 (т.1 а.с.128) Гідрометеорологічний центр Чорного та Азовського морів повідомив, що ним упродовж 2020-2021 років видано, зокрема ПП "Шанс-2016", довідку про засушливі погодні умови восени 2019 року та несприятливі явища навесні 2020 року (дефіцит опадів, недостатнє і незадовільне зволоження ґрунту, заморозки, низьку відносну вологість повітря), які були вкрай несприятливими для вегетації сільськогосподарських культур, що могло призвести до значного зниження або втрати врожаю цих культур. Виїзд співробітників на конкретне місце з метою фіксації втрат посівів сільськогосподарських культур кожного заявника окремо не здійснювався.

Листом від 24.10.2022 Одеська регіональна торгово-промислова палата повідомила, що, зокрема, ПП "Шанс-2016" не зверталося до Одеської регіональної торгово-промислової палати упродовж 2021 року із заявами про засвідчення форс-мажорних обставин (т.1 а.с.132-133).

У листі від 01.12.2022 Головне управління статистики в Одеській області повідомило, що ПП "Шанс-2016" не надано згоди на надання на запит прокуратури первинних даних із статистичної звітності уповноваженого органу щодо зазначеного господарства (т.1 а.с.150-152).

Відповідно до деталізованої інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 01.11.2022 № 313934137 у користуванні та/або володінні ПП "Шанс-2016" не перебувають земельні ділянки (т.1 а.с.137).

В матеріалах справи містяться повідомлення прокуратури, направлені на адресу Департаменту аграрної політики, продовольства та земельних відносин Одеської обласної державної (військової) адміністрації (т.1 а.с.153-154).

17.07.2017 між ПП "Шанс-2016" та Білгород-Дністровською КЕЧ району укладено договір №3-2017 про спільну діяльність, відповідно до якого вкладом Білгород-Дністровської КЕЧ району у спільну діяльність є, зокрема, право доступу та обробки земельних ділянок загальною площею 147 гектар згідно з актом обміру земельної ділянки (т.2 а.с.10-12).

Згідно з п.5.2 договору вкладом ПП "Шанс-2016" у спільну діяльність є внесення грошових коштів, паливно-мастильних матеріалів, техніки, виконання робіт з обробки ґрунтів, сівби, посадки, внесення добрив та засобів захисту рослин, інших необхідних дій щодо вирощування сільськогосподарських культур, а також професійні знання, навички та вміння, ділова репутація та ділові зв`язки тощо.

У відповідності до п.4.1 договору ПП "Шанс-2016" зобов`язується надавати статистичну та іншу звітність до відповідних органів, надання якої вимагається при виконанні договору.

Відповідно до п.11.1 та п.11.2 договору, цей договір вважається укладеним і набирає чинності з моменту його підписання та скріплення печатками сторін. Цей договір укладений строком до 17.07.2024.

Згідно з розділом 12 договору, додатками до договору є акт обміру земель та перелік майна, що є внеском ПП "Шанс-2016"

Вказаний договір підписаний та скріплений печатками обох сторін.

Як вбачається з акту обміру земельної ділянки від 17.07.2017, підписаного та скріпленого печатками ПП "Шанс-2016" та Білгород-Дністровської КЕЧ району, комісією залучено для здійснення господарської діяльності у відповідності до умов договору №3-2017 від 17.07.2017 земельну ділянку, розташовану на території Веселодолинської селищної ради Тарутинського району Одеської області, військового містечка №11, загальною площею 147,0 га, придатну для вирощування зернових та решти технічних культур. Вважати, що за договором сторонами залучено до обробки 147,0 га (т.2 а.с.14).

У матеріалах справи наявні документи на підтвердження наявності правовідносин між відповідачем та ФГ "Джондір-Б" (т.2 а.с.15-18) та платіжні доручення про перерахування відповідачем на рахунок Білгород-Дністровської КЕЧ району грошових коштів за укладеним договором (т.2 а.с.20-22).

Матеріали справи містять акт №1 витрати насіння і садивного матеріалу від 19.11.2019, акт №1 обстеження і списання загиблих посівів в ПП "Шанс-2016" від 29.05.2020 та розрахунок збитків станом на 29.05.2020, з яких вбачається, що на площі посіву, яка становить 147 га, загинув посів (озима пшениця) на площі 102,9 га (70% посівів) (т.2 а.с.19, 23-24).

У звіті про площі та валові збори сільськогосподарських культур, плодів, ягід і винограду у 2020 році зазначено, що уточнена посівна площа пшениці озимої становить 147 га, загальна площа сільськогосподарських культур складає 478,75 га (т.2 а.с.25-31).

У звіті про посівні площі сільськогосподарських культур під урожай 2020 року зазначено, що посівна площа культур зернових та зернобобових становить 151,85 га, з яких площа, засіяна пшеницею озимою 44,1 га, загальна площа сільськогосподарських угідь становить 478,75 га (т.2 а.с.32-34).

Висновком про загибель посівів від 15.01.2021 Одеська регіональна торгово-промислова палата підтвердила, що надані ПП "Шанс-2016" документи (довідка Гідрометеорологічного центру Чорного та Азовського морів від 03.06.2020, акт обстеження і списання загиблих посівів в ПП "Шанс-2016" від 29.05.2020, розрахунок збитків від втрат незібраної сільськогосподарської продукції по ПП "Шанс-2016" станом на 05.05.2020 врожаю 2020 року, протокол позачергового засідання комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій районної державної адміністрації від 06.08.2020 та форма Державного статистичного спостереження №29-сг "Звіт про площі та валові збори сільськогосподарських культур, плодів, ягід і винограду" на 01 грудня 2019 року) свідчать про те, що на полях ПП "Шанс-2016" внаслідок несприятливих умов восени 2019 року та несприятливих явищ навесні 2020 року відбулась загибель сільськогосподарських культур, а саме посівів озимої пшениці на площі 102,9 га (т.2 а.с.35).

Прокурор послався на положення ч.1, ч. 2 ст. 1212 ЦК України та зазначив, що у відповідача не було достатньої правової підстави набуття бюджетних коштів за вищевказаною державною програмою, оскільки ним не понесено втрати від пошкодження посівів сільськогосподарських культур. Отже, відповідно до приписів ст.1212 Цивільного кодексу України, відповідач зобов`язаний повернути бюджетні кошти, отримані без достатньої правової підстави (безпідставно набуті) бюджетні кошти в сумі 235 000,00 грн..

Крім того, прокурор посилається на Порядок використання коштів, передбачених у Державному бюджеті для відшкодування втрат від пошкодження посівів сільськогосподарських культур внаслідок надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 11.08.2021 №885, як на підставу стягнення з відповідача грошових коштів у розмірі 235000,00 грн.

Відповідно до ст. 1212 Цивільного кодексу України, особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала.

Положення цієї глави застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події.

Положення цієї глави застосовуються також до вимог про: повернення виконаного за недійсним правочином; витребування майна власником із чужого незаконного володіння; повернення виконаного однією із сторін у зобов`язанні; відшкодування шкоди особою, яка незаконно набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи.

Аналізуючи ст. 1212 Цивільного кодексу України, суд зазначає, що для виникнення відповідного зобов`язання, передбаченого вказаною статтею, має бути сам факт безпідставного набуття або збереження, а не конкретна підстава, за якою це відбулося.

Порядок використання коштів, передбачених у Державному бюджеті для відшкодування втрат від пошкодження посівів сільськогосподарських культур внаслідок надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 11.08.2021 №885 /далі-Порядок/, визначає механізм використання коштів, передбачених Мінагрополітики у державному бюджеті за програмою "Фінансова підтримка сільгосптоваровиробників", які спрямовуються сільськогосподарським товаровиробникам для відшкодування втрат від повністю втрачених (загиблих) посівів сільськогосподарських культур внаслідок надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру (далі - бюджетні кошти). Бюджетні кошти використовуються з метою надання підтримки сільськогосподарським товаровиробникам, у яких внаслідок надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру повністю втрачено (загинули) посіви сільськогосподарських культур, для стабілізації валового виробництва сільськогосподарських культур та забезпечення продовольчої безпеки держави.

За пунктом 3 Порядку, відшкодування втрат від повністю втрачених (загиблих) посівів сільськогосподарських культур внаслідок надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру за рахунок бюджетних коштів надається шляхом виплати дотації на одиницю угідь, на яких повністю втрачені (загинули) посіви сільськогосподарських культур (далі - дотація).

Для надання дотації: Мінагрополітики утворює комісію, яка є постійно діючим органом (далі - комісія Мінагрополітики), затверджує наказом її склад, положення про неї, форми заявки на отримання дотації, акта обстеження посівів, акта на списання посівів сільськогосподарських культур, зведеної відомості отримувачів дотації, що формуються відповідно до цього Порядку, та форми звітності, передбачені цим Порядком; структурні підрозділи облдержадміністрацій, що забезпечують виконання функцій з питань агропромислового розвитку, утворюють обласні комісії з прийняття рішень щодо виплати дотації, затверджують їх положення та склад (далі - обласні комісії). До складу обласних комісій входять відповідальні спеціалісти структурних підрозділів облдержадміністрацій, представники обласних територіальних органів Укргідрометцентру, Держстату, представники органів місцевого самоврядування (за згодою), громадських об`єднань та асоціацій (за згодою).

Відповідно до п.9 Порядку, обласна комісія: розглядає подані згідно з пунктом 8 цього Порядку документи; встановлює достовірність наведених у поданих документах даних; перевіряє факт включення отримувача до переліку суб`єктів господарювання, що постраждали, відповідно до рішення Експертної комісії з визначення рівнів та класів надзвичайних ситуацій ДСНС щодо визначення рівня та класу надзвичайних ситуацій природного характеру, які сталися на території регіону; перевіряє відповідність отримувача вимогам, визначеним абзацами другим і третім пункту 4 цього Порядку; затверджує зведену відомість отримувачів дотації.

До 1 листопада обласні комісії подають у паперовому вигляді зведену відомість отримувачів дотації до Мінагрополітики та копію рішення Експертної комісії з визначення рівнів та класів надзвичайних ситуацій ДСНС щодо визначення рівня та класу надзвичайних ситуацій природного характеру, які сталися на території регіону.

Зведена відомість отримувачів дотації разом із документами зберігається протягом трьох років в обласній комісії.

У разі відмови включення отримувача до зведеної відомості обласна комісія надає (надсилає) в десятиденний строк після прийняття такого рішення обґрунтовану відповідь.

Вчасно поданими вважаються документи, які надійшли до Мінагрополітики та зареєстровані в системі електронного документообігу до 1 листопада включно.

Документи, що надійшли після закінчення строку їх подання, не розглядаються.

За пунктом 10 Порядку, Комісія Мінагрополітики опрацьовує документи, які надійшли від обласних комісій, і здійснює до 15 листопада з урахуванням наявних бюджетних асигнувань за відповідним напрямом пропорційний розподіл бюджетних коштів для надання дотації в розрізі кожного отримувача, який затверджується наказом Мінагрополітики.

На підставі затвердженого розподілу коштів Мінагрополітики спрямовує бюджетні кошти з рахунка, відкритого в Казначействі, структурним підрозділам облдержадміністрацій, що забезпечують виконання функцій з питань агропромислового розвитку.

Структурні підрозділи облдержадміністрацій, що забезпечують виконання функцій з питань агропромислового розвитку, здійснюють їх розподіл між отримувачами в межах отриманих бюджетних коштів та подають органам Казначейства зведену відомість отримувачів дотації і платіжні доручення на виплату дотацій шляхом перерахування їх з рахунків, відкритих в органах Казначейства, на поточні рахунки отримувачів, відкриті в банках.

З матеріалів даної справи вбачається, що за результатом розгляду поданих відповідачем документів, обласною комісією було включено його до відомості отримувачів державної підтримки для відшкодування втрат від загибелі посівів сільськогосподарських культур по Одеській області у 2021 році.

У подальшому, наказом Мінагрополітики затверджено розподіл бюджетних коштів для надання дотації, на підставі якого Департаментом аграрної політики, продовольства та земельних відносин Одеської обласної державної (військової) адміністрації здійснено перерахування коштів (дотації) на рахунок ПП «Шанс-2016» у розмірі 235 000,00 грн.

Матеріали справи не містять доказів щодо скасування Наказу Мінагрополітики в адміністративному чи судовому порядку.

Приймаючи до уваги, що Наказ Мінагрополітики про затвердження розподілу бюджетних коштів для надання дотації, на підставі якого відповідачу були перераховані грошові кошти, стягнення яких, є предметом розгляду даного спору, наразі не скасований, та доказів скасування такого наказу до суду не надано, колегія суддів зазначає, що з урахуванням приписів ст. 1212 Цивільного кодексу України, наразі існує підстава, відповідно до якої кошти були виплачені відповідачу, та відповідно до даних спірних правовідносин не застосовуються положення ст. 1212 Цивільного кодексу України, оскільки такі кошти було отримано на правовій підставі та підстави, на яких відповідачем отримано кошти, не відпали.

Положеннями п. 11 Порядку визначено, що в разі встановлення контролюючими органами факту незаконного отримання та/або нецільового використання дотації, отримувач повертає отримані бюджетні кошти до державного бюджету і позбавляється протягом трьох років від дати виявлення такого порушення права на отримання фінансової підтримки.

Отже, вищенаведеним передбачено, що факт незаконності отримання дотації встановлюється контролюючим органом.

Поряд з цим, в матеріалах справи відсутні докази щодо наявності відповідного рішення контролюючого органу, що є обов`язковим для застосування наслідків, передбачених п.11 Порядку.

Водночас, у даному випадку ні прокуратура, ні суд не можуть підміняти собою контролюючий орган, який наділений відповідними повноваженнями, оскільки відповідно до чинного законодавства такі повноваження їм не притаманні.

При цьому, як вже було зазначено судом першої інстанції, пунктом 11 Порядку встановлено не тільки обов`язок отримувача щодо повернення до державного бюджету суми незаконно отриманої дотації, але й санкцію щодо позбавлення отримувача протягом трьох років від дати виявлення такого порушення права на отримання фінансової підтримки.

Даний пункт зазначеного положення також передбачає застосування до отримувача коштів заходів відповідальності.

Статтею 8 Конституції України встановлено, що норми Конституції України є нормами прямої дії.

Згідно зі ст.19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ст. 55 Конституції України, кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

При цьому, положення частини другої статті 55 Конституції України необхідно розуміти так, що конституційне право на оскарження в суді будь-яких рішень, дій чи бездіяльності всіх органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб гарантовано кожному. Реалізація цього права забезпечується у відповідному виді судочинства і в порядку, визначеному процесуальним законом.

Відтак, з урахуванням наведених норм законодавства, в разі встановлення контролюючим органом факту незаконного отримання дотації, наслідком якого має застосування відповідальності до отримувача, у разі порушення прав та обов`язків останнього, отримувач не позбавлений права оскаржити рішення контролюючого органу у порядку підлеглості вищому органу або посадовій особі або до суду.

Отже, у даному випадку, прокуратура, підмінюючи собою контролюючий орган та не приймаючи адміністративного акту за наслідком встановлення факту незаконного отримання дотації через відсутність у останньої належних повноважень, позбавляє отримувача дотації права на адміністративне або судове оскарження рішення контролюючого органу.

Крім того, суд зазначає, що ст. 222 Кримінального кодексу України передбачає кримінальну відповідальність щодо надання завідомо неправдивої інформації органам державної влади, органам влади Автономної Республіки Крим чи органам місцевого самоврядування, банкам або іншим кредиторам з метою одержання субсидій, субвенцій, дотацій, кредитів чи пільг щодо податків у разі відсутності ознак кримінального правопорушення проти власності.

При цьому, прокуратурою було зазначено про внесення відомостей до ЄДРДР стосовно вчинення відповідного правопорушення.

Таким чином, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що встановлення факту незаконності отримання дотації має бути здійснено уповноваженим контролюючим органом або в рамках кримінального провадження та належним судом.

Вищевикладені обставини спростовують твердження скаржника про те, що положення Порядку не передбачають прийняття уповноваженим органом окремих наказів чи інших актів індивідуальної дії у процесі опрацювання документів отримувачів та подальшої виплати державних дотацій, які могли б бути скасованими та визнаними протиправними.

Крім того, відповідно до п. 8 Порядку передбачено, що дотація надається на безповоротній основі в розмірі до 4700 гривень на 1 гектар повністю втрачених (загиблих) посівів, але не більше 50 гектарів посівів на одного отримувача (для кожного випадку надзвичайної ситуації). Дотація виплачується один раз на рік. Дотація надається отримувачам, які є власниками зазначених посівів сільськогосподарських культур. Отримувачу надається дотація за повністю втрачені (загиблі) посіви, якщо пошкодження мало місце в період з 1 жовтня попереднього року до 30 вересня поточного року. У 2021 році дотація надається за повністю втрачені (загиблі) посіви починаючи з 1 січня 2020 року.

Відповідно до п. 8 Порядку, отримувачі подають для отримання дотації до 15 жовтня поточного року до обласних комісій у паперовому вигляді такі документи: заявку на отримання дотації; довідку про відкриття поточного рахунка, видану банком; довідку про посів озимих культур на зерно та зелений корм під урожай наступного року (із форми державного статистичного спостереження № 29-сг) або про посівні площі сільськогосподарських культур за їх видами (із форми державного статистичного спостереження № 4-сг); довідку Укргідрометцентру про надзвичайну ситуацію техногенного або природного характеру, внаслідок якої повністю втрачено (загинули) посіви сільськогосподарських культур; акт обстеження посівів сільськогосподарських культур; акт на списання посівів сільськогосподарських культур; довідку від отримувача про відсутність страхових відшкодувань за втрачені (загиблі) посіви сільськогосподарських культур на зазначеній площі.

Поряд з цим, колегія суддів зауважує, що наведеним Порядком не встановлено обов`язку щодо надання обласній комісії заявниками документів на підтвердження наявності земельної ділянки у користуванні та/або володінні заявника, а тому доводи прокурора щодо відсутності у законному володінні/користуванні відповідача станом на день звернення за отриманням державної дотації за втрату посівів сільськогосподарських культур земельні ділянки не заслуговують на увагу.

Матеріали справи містять звіт про площі та валові збори сільськогосподарських культур, плодів, ягід і винограду на 1 грудня 2019 року (із форми державного статистичного спостереження № 29-сг).

Також матеріали справи містять Акт на списання посіві сільськогосподарських культур від 07.10.2021 та Акт обстеження посівів сільськогосподарських культур для відшкодування втрат від повністю втрачених (загиблих) посівів сільськогосподарських культур внаслідок надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру від 07.10.2021.

Наказом Мінагрополітики від 31.08.2021 №158 затверджено форму, зокрема, акту обстеження посівів сільськогосподарських культур.

Колегія суддів зазначає, що Наказом встановлено, що акти повинні мати підпис керівника заявника та бухгалтера, однак з позначкою, за наявності та в актах зазначається, що інформація підготовлена на основі підтвердних документів, отриманих від відповідача. З урахуванням зазначеного, акти, надані відповідачем до обласної комісії з метою отримання дотації, оформлені відповідно до вимог Наказу, яким затверджено форму таких документів.

Стосовно доводів апелянта, що документи, надані відповідачем, не підтверджують факт втрати посівів у 2021 році, суд зазначає, що відповідно до п.5 Порядку отримувачу надається дотація за повністю втрачені (загиблі) посіви, якщо пошкодження мало місце в період з 1 жовтня попереднього року до 30 вересня поточного року. У 2021 році дотація надається за повністю втрачені (загиблі) посіви починаючи з 1 січня 2020 року.

Факт втрати посівів було зафіксовано відповідачем в акті 29.05.2021, з урахуванням звіту про площі та валові збори сільськогосподарських культур, плодів, ягід і винограду на 01.12.2019 форма №29-сг, тобто, у період, за який Порядком передбачено виплату дотації за вказане пошкодження, а отже посилання прокурора про невідповідність періоду є безпідставним.

Крім того, відповідачем надано договір №3-2017 від 17.07.2017 про спільну діяльність, укладений між ним та Білгород-Дністровською КЕЧ району, відповідно до якого вкладом Білгород-Дністровської КЕЧ району у спільну діяльність є, зокрема, право доступу та обробки земельних ділянок загальною площею 147 гектар згідно з актом обміру земельної ділянки. У відомості отримувачів державної підтримки для відшкодування втрат від загибелі посівів сільськогосподарських культур по Одеській області у 2021 році у графі "Договір, строк" уповноваженим органом здійснено запис "Договір спільної діяльності на 278,75 га, строк до 17.07.2024".

При цьому доводи прокурора про неправомірне прийняття до уваги судом першої інстанції договору №3-2017 від 17.07.2017 про спільну діяльність, укладеного між відповідачем та Білгород-Дністровською КЕЧ району, за наявності чинного рішення Господарського суду Одеської області від 11.04.2017 у справі №916/3073/16, яким визнано недійсним ідентичний за умовами до зазначено договір про вирощування сільськогосподарських культур від 13.07.2016 №5-2016, колегія суддів відхиляє оскільки доказів визнання недійсним або скасування договору №3-2017 від 17.07.2017 матеріали справи не містять, а також вказаний договір не є предметом спору в даній справі, а тому відсутні підстави в рамках розгляду наведеної справи надавати оцінку його правомірності .

Відповідно до п.1.4 Положення "Про Український гідрометеорологічний центр" Державної служби України з надзвичайних ситуацій, затвердженого Наказом Державної служби України з надзвичайних ситуацій від 08.11.2016 року №577 (у редакції наказу Державної служби України з надзвичайних ситуацій 21.08.2020 №475), у підпорядкуванні Укргідрометцентру знаходиться, зокрема Гідрометеорологічний центр Чорного та Азовського морів, отже довідка, видана ним на звернення відповідача від 03.06.2020 № 1075/-09, складена компетентним органом та відповідає вимогам, затвердженим вищезазначеним Порядком.

Доводи прокурора про те, що інформація, зазначена у цій довідці про несприятливі умови, не є належним підтвердженням факту втрати посівів озимих культур відповідача, колегією суддів відхиляються, оскільки як вірно встановлено судом першої інстанції жодним нормативно-правовим чи іншим актом не встановлено обов`язковість виїзду працівників органів Укргідрометцентру на місце події задля фіксації надзвичайної ситуації, зокрема, встановлення факту втрати посівів через посуху.

Крім того, як було встановлено судом першої інстанції, Наказом Департаменту аграрної політики, продовольства та земельних відносин Одеської обласної державної адміністрації від 15.09.2021 №81 зі змінами, внесеними наказами від 19.10.2021 №101 та від 23.10.2021 № 106, утворено обласну комісію з прийняття рішень щодо виплати дотації від відшкодування втрат від повністю втрачених (загиблих) посівів сільськогосподарських культур внаслідок надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру, до складу якої увійшли, зокрема, представники Головного управління статистики в Одеській області та Гідрометеорологічного центру Чорного та Азовського морів, які були наділені правом щодо висловлення зауважень стосовно наявності чи відсутності надзвичайної ситуації та наслідків, спричинених останньою.

Як вбачається з протоколу засідання №114-20 від 03.07.2020 Експертної комісії ДСНС України з визначення рівнів та класів надзвичайних ситуацій, комісією затверджена, зокрема, надзвичайна ситуація, пов`язана з масовим висиханням та загибеллю посівів унаслідок засухи у червні 2020 року на території Одеської області через весняні заморозки та довготривалу посуху у господарствах Одеської області.

Також у матеріалах справи наявний висновок про загибель посівів від 15.01.2021, складений Одеською регіональною торгово-промисловою палатою, у якому остання підтвердила, що надані заявником документи свідчать про те, що на полях ПП "Шанс-2016" внаслідок несприятливих умов восени 2019 року та несприятливих явищ навесні 2020 року відбулась загибель сільськогосподарських культур, а саме посівів озимої пшениці на площі 102,9 га.

Посилання прокурора на те, що ПП «Шанс-2016» не зверталося з заявою про фіксування та подальшу видачу сертифікату про наявність форс-мажорних обставин, які призвели до втрати посівів сільськогосподарських культур, колегією суддів не приймаються до уваги, оскільки відсутність відповідного сертифікату за наявності в матеріалах справи інших доказів, які в сукупності свідчать про надзвичайну ситуацію, пов`язану з масовим висиханням та загибеллю посівів унаслідок засухи у червні 2020 року на території Одеської області, не є підставою для тверджень про протилежне.

Інші наведені скаржником в апеляційній скарзі доводи також не спростовують висновків, викладених в мотивувальній частині постанови, та не можуть бути підставою для скасування рішення Господарського суду Одеської області про відмову у задоволенні позовних вимог прокурора.

Також судова колегія не вбачає правових підстав для скасування додаткового рішення у даній справі, з огляду на наступне.

За змістом ч. 1 та п.1 ч.3 ст. 123 ГПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи, до яких належать зокрема, витрати на професійну правничу допомогу.

Частинами 1, 2, 3 ст.126 ГПК України передбачено, що витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на професійну правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: розмір витрат на професійну правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу професійну правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката, визначається згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Приписами ч.3 ст.126 ГПК України обумовлено, що для визначення розміру витрат на професійну правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги, а згідно з ч.8 ст. 129 цього Кодексу, розмір судових витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).

Як вказує ч.4 ст.126 ГПК України, розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

У разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на професійну правничу допомогу адвоката, які підлягають розподілу між сторонами. Обов`язок доведення неспіврозмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката

Як вбачається з матеріалів справи, представник відповідача звернувся до суду із заявою про ухвалення додаткового судового рішення та стягнення з Болградської окружної прокуратури Одеської області на користь ПП "Шанс-2016" витрат на професійну правничу допомогу у сумі 13 250 грн та гонорару успіху у сумі 5 000 грн.

На підтвердження понесення витрат на правову допомогу відповідачем надано суду договір про надання професійної правничої допомоги від 27.04.2023, укладений між ПП "Шанс-2016" та адвокатом Танцюрою О.А., за умовами якого адвокат бере на себе зобов`язання надавати необхідну правову допомогу клієнту в рамках справи №916/1481/23, а клієнт зобов`язується сплачувати адвокату гонорар за надання правової допомоги згідно з умовами даного договору.

Згідно із п. 7 договору сторони погодили, що за надання адвокатом правової допомоги за цим договором клієнт зобов`язаний виплатити адвокату гонорар (винагороду), в тому числі гонорар успіху та оплатити фактичні витрати, необхідні для виконання цього договору в розмірі та на умовах:

Сума винагороди, що виплачується клієнтом на користь адвоката, згідно умов даного договору складається із вартості наданої правової допомоги в залежності від кількості витрачених годин на її надання та гонорару успіху, що виплачується клієнтом в залежності від результату вирішення спору. Розмір винагороди не залежить від досягнення чи недосягнення адвокатом позитивного результату, якого бажає клієнт (п.7.1 договору).

Вартість 1 години надання правової допомоги за даним договором становить 1500 грн без ПДВ. Участь у судовому засіданні складає - 2500 грн без ПДВ (п.7.2. договору).

За умовами п.7.3.-7.4 договору у випадку досягнення позитивного результату для клієнта він додатково сплачує адвокату гонорар успіху в розмірі 5 000 грн. Позитивним результатом для клієнта є відмова в частині задоволення позовних вимог прокуратури.

За результатом надання правової допомоги по даному договору сторони складають акт приймання-передачі наданих послуг (п.7.5. договору).

Згідно з п.7.6 договору оплата винагороди адвокату та гонорару успіху здійснюється згідно з актом приймання-передачі послуг, протягом 15-х робочих днів після набрання рішенням суду законної сили та після виставлення рахунку.

Також на підтвердження понесення судових витрат відповідачем надано суду детальний опис наданих послуг та підписаний сторонами акт прийому-передачі наданих послуг від 16.06.2023.

Відповідно до зазначеного акту були надані наступні послуги:

- зустріч з клієнтом щодо обговорення судової справи № 916/1481/23 та надання консультацій, роз`яснень у телефонних розмовах про хід розгляду справи протягом всього часу розгляду справи в суді (30 хв./750 грн);

- вивчення матеріалів справи (позовна заява з додатками), наданих клієнтом, як на момент укладення договору, так і під час його виконання (45хв./1125 грн);

- аналіз законодавства, що регулює спірні відносини, пошук необхідної актуальної судової практики, опрацювання судової практики (30 хв./750 грн);

- збір доказів: вивчення документів клієнта, які підтверджують наявність договору, та документів, що підтверджують факт обробки земельних ділянок, виготовлення копії та посвідчення документів (30 хв./750 грн);

- написання відзиву, направлення сторонам та подання до суду, оформлення усіх додатків до відзиву (2 год./3000 грн);

- аналіз відповіді на відзив, написання заперечень, направлення сторонам та подання до суду (1 год./1500 грн);

- участь в судовому засіданні 07.06.2023 (2500 грн);

- участь в судовому засіданні 14.06.2023 (2500 грн);

- написання заперечень до клопотання про долучення прокурором доказів (15 хв./375 грн). Всього 13 250 грн.

Враховуючи принцип співмірності розміру витрат на оплату послуг адвоката із складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт, тощо, суд першої інстанції вважав за необхідне частково задовольнити заяву відповідача та покласти на прокуратуру витрати на професійну правничу допомогу, понесені відповідачем у сумі 12 500 грн, з яких 2 500 гонорар успіху, що на думку колегії суддів є цілком підставним і правомірним.

При цьому той факт, що із змісту резолютивної частини поданого відповідачем відзиву не вбачається наявність відомостей щодо орієнтовного розрахунку судових витрат (т.2 а.с.3), не може бути підставою для відмови у розподілі витрат на правову допомогу, враховуючі наявність таких відомостей безпосередньо у змісті поданого відповідачем відзиву.

Також, безпідставним є і посилання прокурора на відсутність доказів понесення витрат, враховуючі положення п.7.6 договору та усталену судову практику тлумачення пункту 1 частини 2 статті 126 ГПК України. Зокрема, у пункті 6.5 постанови від 03.03.2019 у справі № 922/445/19 об`єднана палата Верховного Суду у складі суддів Касаційного господарського суду дійшла висновку, що витрати на надану професійну правничу допомогу, у разі підтвердження обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, підлягають розподілу за результатами розгляду справи незалежно від того, чи їх уже фактично сплачено стороною/третьою особою чи тільки має бути сплачено.

Крім того, колегією суддів відхиляються і твердження прокурора щодо не врахування судом першої інстанції того, що надані представником відповідача розрахунки тривалості та вартості наданих послуг є неспівмірними зі складністю справи та документально не підтверджені, оскільки суд першої інстанції дослідивши зазначені обставини, зокрема тривалість судових засідань, розгляд справи у спрощеному позовному провадженні, встановив, що їх відшкодування є не пропорційним обставинами справи, а також що вартість наведених у п.1 акту послуг (зустріч з клієнтом щодо обговорення справи та подальші телефонні розмови про хід справи) не можна віднести до реальних, необхідних та неминучих судових витрат, у зв`язку з чим і зменшив заявлений до стягнення відповідачем розмір витрат на правничу допомогу.

Щодо тверджень прокурора про те, що необґрунтованим є відокремлення адвокатом «вивчення матеріалів справи (позовна заява із додатками), наданих клієнтом», «аналізу законодавств..», «збір доказів: вивчення документів клієнта», як самостійних видів адвокатської послуги тоді як вони охоплюється діями адвоката з «підготовки до судового засідання» і мають бути виключені із загальної вартості наданих відповідачу послуг правничої допомоги, то вони також судом апеляційної інстанції не приймаються до уваги, враховуючи, що такої послуги як «підготовка до судового засідання» акт прийому-передачі наданих послуг від 16.06.2023 не містить.

Будь-яких інших доводів щодо незаконності додаткового рішення Господарського суду Одеської області від 28.06.2023, крім вищевикладених і визнаних колегією суддів безпідставними, апелянт не вказує, а тому підстави для його скасування також відсутні.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів зазначає, що висновки оскаржуваних рішень апелянтом не спростовані, отже апеляційна скарга задоволенню не підлягає, а відтак оскаржувані рішення слід залишити без змін, як ухвалені у відповідності до норм матеріального та процесуального права.

Згідно із ст.129 ГПК України, судові витрати слід залишити за апелянтом.

Керуючись ст. ст. 269, 270, 275, 276, 282-284 Господарського процесуального кодексу України, апеляційний господарський суд,

П О С Т А Н О В И В:

Рішення Господарського суду Одеської області від 14.06.2023 та додаткове рішення Господарського суду Одеської області від 28.06.2023 у справі №916/1481/23 залишити без змін, апеляційну скаргу Заступника керівника Одеської обласної прокуратури без задоволення.

Відповідно до ст. 284 ГПК України постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття і згідно з ч.5 ст.12, ч.2 ст.282 та п.2 ч.3 ст.287 касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених у підпунктах а-г п. 2 ч. 3 ст. 287 Господарського процесуального кодексу України.

Текст постанови складено 20.09.2023 о 10:00

Головуючий суддя Г.П. Разюк

Суддя С.І. Колоколов

Суддя Я.Ф. Савицький