ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

"19" вересня 2023 р. м. Київ Справа № 911/2823/23

Суддя А.Ю. Кошик, розглянувши матеріали

позовної заяви ОСОБА_1

до Товариства з обмеженою відповідальністю «Автосервіс-Юг»

прo зобов`язання вчинити дії

Обставини справи:

До Господарського суду Київської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Автосервіс-Юг» прo зобов`язання вчинити дії.

Згідно з п. 3 ч. 3 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Відповідно до ст. 163 Господарського процесуального кодексу України ціна позову визначається:

1) у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, або сумою, оспорюваною за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку;

2) у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна;

3) у позовах, які складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.

2. Якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при розгляді справи.

Як вбачається з викладених у позові обставин, позивач просить зобов`язати відповідача виплатити на його користь дивіденди за період з 01.01.2020 року по 25.07.2023 року у відповідності до його частки у статутному капіталі (33%).

Відповідно до правової позиції, викладеної у постанові Об`єднаної Палати Верховного Суду від 25.08.2020 року у справі № 910/13737/19, відповідно до якої майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці.

Відповідно до пункту 3 частини третьої статті 162, пунктів 1, 2, 3 частини першої статті 163 Господарського процесуального кодексу України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці. Ціна позову визначається: 1) у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, або сумою, оспорюваною за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку; 2) у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; 3) у позовах, які складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.

Тобто будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього.

Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (пункт 8.12 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26.02.2019 у справі № 907/9/17, провадження № 12-76гс18).

Натомість до позовних заяв немайнового характеру відносяться вимоги, які не підлягають вартісній оцінці. Під немайновим позовом слід розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці.

Як встановлено судом, заявлена позивачем вимога підлягає грошовій оцінці, оскільки позивач просить сплатити на його користь кошти. Отже, позивачу потрібно надати суду відомості щодо ціни позову; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

При цьому, суд звертає увагу позивача, що в залежності від ціни позову йому необхідно доплатити судовий збір (відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір»).

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів.

Згідно з п. п. 59, 61 Постанови Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 року № 270 «Про затвердження Правил надання послуг поштового зв`язку» внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю з описом вкладення подаються для пересилання відкритими для перевірки їх вкладення. У разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв`язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові. На примірнику опису, що видається відправникові, працівник поштового зв`язку повинен зазначити номер поштового відправлення. За бажанням відправника на примірнику опису, що вкладається до поштового відправлення, вартість предметів може не зазначатися.

Правилами надання послуг поштового зв`язку, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України № 270 від 05.03.2009 року встановлено, що про прийняття для пересилання реєстрованого поштового відправлення (поштового переказу) відправникові з додержанням вимог Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» видається розрахунковий документ, що підтверджує надання такої послуги (касовий чек, розрахункова квитанція тощо).

Таким чином, належним доказом відправлення відповідачеві позовної заяви та доданих до неї документів є опис вкладення в поштовий конверт та документ, що підтверджує надання поштових послуг (касовий чек, розрахункова квитанція тощо) надані в оригіналі.

Однак, позивачем не дотримано вказаних вимог, оскільки до матеріалів позовної заяви позивачем долучено копії позовної заяви з доданими до неї документами замість доказів її відправлення на адреси відповідача та третіх осіб.

Відповідно до положень Інструкції з діловодства в місцевих та апеляційних судах України усі документи, що підшиваються до справи, мають бути лише в одному примірнику. У разі подання учасником судового процесу примірника документа, у тому числі письмового доказу зі справи, один примірник якого вже підшито до матеріалів справи, поданий наступний повертається особі, яка подала цей документ.

Тому повторноподані позивачем копії позовної заяви та додатків до позовної заяви (для відповідача та третіх сторін), які вже наявні в матеріалах справи, підлягають поверненню позивачу.

Згідно з ч. 1 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з ч. 2 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст.ст. 162, 164, 174, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

Ухвалив:

1. Залишити позовну заяву без руху.

2. Встановити позивачу орієнтовний строк для усунення недоліків до 05.10.2023 року, однак в будь-якому випадку не пізніше десяти днів з дня отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху (з наданням відповідних доказів).

3. Зобов`язати позивача усунути недоліки позовної заяви та подати до суду:

- відомості щодо ціни позову; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються;

- докази сплати повної та належної суми судового збору з заявлених позовних вимог;

- документи, які підтверджують відправлення відповідачу та третім особам копій позовної заяви і доданих до неї документів (фіскальні чеки та описи вкладення).

4. Попередити позивача про те, що у разі неусунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачу.

5. Інформацію у справі сторони можуть отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет (http://court.gov.ua/fair/).

6. Витребувані документи та письмові пояснення у справі подаються з супровідним листом через канцелярію Господарського суду Київської області.

7. Копію ухвали надіслати учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили відповідно до статті 235 Господарського процесуального кодексу України. Оскарження даної ухвали окремо від рішення суду не передбачено.

Суддя А.Ю. Кошик