СХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

06 вересня 2023 року м. Харків Справа № 922/1429/19

Східний апеляційний господарський суд у складі судді-доповідача Мартюхіної Н.О.,

розглянувши апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "МЛК Трейд", м.Харків (вх. №1813 Х/2),

на ухвалу Господарського суду Харківської області від 22.08.2023, (повний текст складено 22.08.2023) у справі №922/1429/19 (суддя Кухар Н.М.),

за позовом Акціонерного товариства "ПроКредит Банк", м. Київ,

до відповідачів:

1) Товариства з обмеженою відповідальністю "МЛК Трейд", м.Харків,

2) Фізичної особи ОСОБА_1 , м.Харків,

3) Фізичної особи ОСОБА_2 , м. Харків,

4) Фізичної особи ОСОБА_3 , м.Харків,

про стягнення 2933473,26грн,

та за зустрічним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "МЛК Трейд", м.Харків,

до Акціонерного товариства "ПроКредит Банк", м.Київ,

про визнання нікчемними договорів,

ВСТАНОВИВ:

Акціонерне товариство "ПроКредит Банк" звернулося до Господарського суду Харківської області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "МЛК Трейд", ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення з 1-го відповідача, як позичальника та боржника, 2-го, 3-го та 4-го відповідачів, як поручителів та солідарних боржників, за кредитним договором №202.45296/FW202.672 від 08.07.2016, який є невід`ємною частиною рамкової угоди № FW202.672 від 08.07.2016, заборгованість в розмірі 466717,96грн. (у тому числі: капітал у розмірі 451444,26грн, проценти за неправомірне користування кредитом у розмірі 6902,91грн, пеню в розмірі 8370,79грн), а також заборгованість за договором про відкриття кредитної лінії №202.46216/FW202.672 від 23.03.2018, який є невід`ємною частиною рамкової угоди №FW202.672 від 08.07.2016, в розмірі 2466755,30грн (у тому числі: капітал у розмірі 2242674,37грн, проценти в розмірі 45125,20грн, проценти за неправомірне користування кредитом у розмірі 62151,39грн, пеню в розмірі 116804,34грн).

Протокольною ухвалою Господарського суду Харківської області від 01.08.2019 закрито підготовче провадження у справі №922/1429/19 та призначено розгляд справи по суті.

15.08.2023 до Господарського суду Харківської області надійшла зустрічна позовна заява ТОВ "МЛК Трейд" до АТ "ПроКредит Банк" про визнання нікчемними:

- кредитного договору №202.45296/FW202.672 від 08.07.2016, який є невід`ємною частиною рамкової угоди № FW 202.672 від 08.07.2016;

- договору про відкриття кредитної лінії №202.46216/FW202.672 від 23.03.2018, який є невід`ємною частиною рамкової угоди № FW 202.672 від 08.07.2016.

Позивач за зустрічним позовом також просить повернутись на стадію підготовчого судового засідання.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 22.08.2023 зустрічну позовну заяву ТОВ "МЛК Трейд" повернуто заявникові.

Не погодившись із вищевказаною ухвалою, ТОВ "МЛК Трейд" звернулося до Східного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу Господарського суду Харківської області від 22.08.2023 та ухвалити нове судове рішення, яким прийняти до розгляду зустрічний позов ТОВ "МЛК Трейд" до АТ "ПроКредит Банк" та відкрити провадження за зустрічним позовом.

Крім того, за текстом апеляційної скарги ТОВ "МЛК Трейд" просить відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

Згідно витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 01.09.2023 для розгляду справи сформовано колегію суддів у складі: головуючий суддя Мартюхіна Н.О., суддя Здоровко Л.М., суддя Плахов О.В.

Дослідивши матеріали апеляційної скарги та додані до неї документи, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що зазначена апеляційна скарга не відповідає вимогам глави 1 розділу IV ГПК України та підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Порядок та форма звернення з апеляційною скаргою до апеляційного господарського суду визначені главою 1 розділу ГПК України.

Статтею 258 ГПК України встановлено вимоги до форми і змісту апеляційної скарги.

Згідно з п. 2 ч. 3 ст. 258 ГПК України до апеляційної скарги додаються докази сплати судового збору.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначені Законом України "Про судовій збір".

Відповідно до пп. 7 п. 2 ч. 2 ст. 4 ст. 4 Закону України "Про судовий збір", ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання до господарського суду апеляційної і касаційної скарги на ухвалу суду - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За приписами ст. 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2023 рік" прожитковий мінімум з 01.01.2023 для працездатних осіб становить 2684,00 гривні.

Апеляційна скарга подана ТОВ "МЛК Трейд" на ухвалу Господарського суду Харківської області від 22.08.2023 у справі № 922/1429/19. Отже, станом на дату звернення до суду апеляційної інстанції з апеляційною скаргою апелянт має сплатити судовий збір у розмірі 2684,00грн.

Однак, будь-яких доказів сплати судового збору за її подання до апеляційної скарги ТОВ "МЛК Трейд" до скарги не додано. При цьому, як зазначено вище, скаржник просить відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

В обґрунтування заявленого клопотання апелянт посилається на скрутне матеріальне положення.

Розглянувши заявлене клопотання скаржника, суд апеляційної інстанції не вбачає підстав для його задоволенню з огляду на таке.

Стаття 8 Закону України "Про судовий збір" регулює відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати. Зазначеною нормою передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

За змістом положень ст. 8 Закону України "Про судовий збір" питання про відстрочення та розстрочення судом сплати судового збору, зменшення розміру судового збору або звільнення від його сплати з підстав майнового стану сторони вирішується на розсуд суду в кожному конкретному випадку залежно від обставин справи та обґрунтованості доводів сторони належними і допустимими доказами на підтвердження того, що майновий стан сторони дійсно перешкоджає сплаті нею судового збору в установленому порядку і розмірі.

З системного аналізу вказаних норм права вбачається, що суд може, зокрема, за клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк визначене коло осіб. Для цього заявник апеляційної скарги має довести існування фінансових труднощів.

Варто вказати, що Законом України "Про судовий збір" чітко визначено, що підставою для звільнення від сплати судового збору, відстрочення та розстрочення судом сплати судового збору є доведення заявником, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання про відстрочення сплати судового збору, повинна навести доводи того, що її майновий стан об`єктивно перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі, а також надати докази, які б свідчили про вжиття ним всіх необхідних заходів для своєчасної сплати судового збору.

Необхідність сплати судового збору є певним обмеженням при зверненні до суду, однак таке обмеження є загальним для всіх суб`єктів, узгоджується зі ст. 129 Конституції України, якою як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, і не може бути визнане обмеженням права доступу до суду в розумінні п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Як визначено у рішенні Європейського суду з прав людини від 20.05.2010 у справі "Пелевін проти України" (заява № 24402/02), право на доступ до суду не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг (п. 27). Такі обмеження дозволяються опосередковано, оскільки право на доступ до суду "за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання, що може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб і ресурсів суспільства та окремих осіб" (рішення від 28.05.1985 у справі "Ешингдейн проти Сполученого Королівства" (п. 57).

У рішенні Європейського суду з прав людини від 19.06.2001 у справі "Креуз проти Польщі" (заява № 28249/95) зазначено, що вимога сплати зборів цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права доступу до суду, яке є саме по собі таким, що суперечить п. 1 ст. 6 Конвенції (п. 60).

Таким чином, відстрочення сплати судового збору (розстрочення його сплати, звільнення від сплати або зменшення його розміру) з підстав, передбачених ст. 8 Закону України "Про судовий збір", є прерогативою суду, який вирішує питання відкриття провадження (прийняття заяви, скарги тощо).

Зазначені норми є диспозитивними і встановлюють не обов`язок, а право суду на власний розсуд відстрочити сплату судового збору (звільнити від сплати, розстрочити його сплату або зменшити його розмір).

Суд звертає увагу скаржника, що ч. 2 ст. 6 та ч. 2 ст. 19 Конституції України визначено, що органи законодавчої, виконавчої та судової влади здійснюють свої повноваження у встановлених цією Конституцією межах і відповідно до законів України та зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Визначений ч. 1 ст. 8 Закону України "Про судовий збір" перелік умов, за яких допускається, зокрема, відстрочення або розстрочення сплати судового збору на певний строк при зверненні до суду із заявою (скаргою), є вичерпним, тому не допускається його розширення з ініціативи суду лише з урахуванням майнового стану сторони за відсутності умов, передбачених зазначеними положеннями цього Закону (ухвали Верховного Суду від 28.12.2020 у справі № 922/624/20, від 28.12.2020 у справі № 922/4277/19).

Крім того, за змістом ст. 8 Закону України "Про судовий збір" не передбачено звільнення або відстрочення сплати судового збору юридичним особам (ухвали Верховного Суду від 29.12.2020 у справі № 922/3488/19, від 27.11.2020 у справі №911/3661/16, від 28.12.2020 у справі № 910/6889/13); в ухвалах від 24.12.2020 у справі № 920/746/17, від 24.12.2020 у справі № 920/744/17 Верховний Суд вказав, що зазначена норма стосується окремих категорій фізичних осіб і не розповсюджується на юридичних осіб.

Як вже вказувалось вище, в обгрунтування клопотання про звільнення від сплати судового збору апелянт посилається на скрутне матеріальне положення. Втім, суд апеляційної інстанції, дослідивши матеріали апеляційної скарги встановив, що у матеріалах скарги відсутні будь-які докази на підтвердження зазначених у апеляційній скарзі обґрунтувань.

Що стосується тяжкого фінансового стану, то саме лише посилання на такі обставини не може вважатися підставою для відстрочення або розстрочення судом сплати судового збору.

Враховуючи наведене скаржником обґрунтування заявленого клопотання, суд апеляційної інстанції не вбачає, у даному випадку, наявності обставин, які відповідали б зазначеним вище критеріям, узгоджувались з наведеними законодавчими приписами в контексті визначених законодавцем умов та підстав для звільнення від сплати судового збору, що могли б зумовити вчинення такої процесуальної дії.

Таким чином, за відсутності підстав для задоволення клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, скаржнику необхідно надати суду документ на підтвердження сплати судового збору в розмірі 2684,00 грн.

Частиною 2 ст. 260 ГПК України встановлено, що до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених ст.258 цього Кодексу, застосовуються положення ст. 174 цього Кодексу.

Згідно зі ст. 174 ГПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. ст. 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Оскільки до апеляційної скарги не додані докази сплати судового збору у встановленому законодавством розмірі, то така скарга не відповідає вимогам, визначеним ст. 258 ГПК України, та підлягає залишенню без руху із встановленням строку на усунення недоліків.

Керуючись ст.ст. 174, 234, 258, 260 ГПК України, Східний апеляційний господарський суд,

УХВАЛИВ:

1. Відмовити у задоволенні клопотання ТОВ "МЛК Трейд" про відстрочення або розстрочення сплати судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

2. Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "МЛК Трейд" на ухвалу Господарського суду Харківської області від 22.08.2023 у справі №922/1429/19 - залишити без руху.

2. Встановити апелянту строк впродовж 10 днів з моменту отримання цієї ухвали на усунення встановлених при поданні апеляційної скарги недоліків, а саме надати до Східного апеляційного господарського суду докази сплати судового збору у сумі 2684,00 грн.

3.Роз`яснити ТОВ "МЛК Трейд", якщо апелянт не усуне недоліки апеляційної скарги у строк встановлений судом, вона вважається неподаною та повертається апелянту.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Суддя - доповідач Н.О. Мартюхіна