ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

про зупинення провадження у справі

"06" вересня 2023 р. Справа№ 756/132/21

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Суліма В.В.

суддів: Коротун О.М.

Гаврилюка О.М.

при секретарі судового засідання : Шевченко Н.А.

за участю представників сторін:

від позивача: Солдаткін О.С.;

від відповідача 1: не прибув;

від відповідача 2: не прибув;

від відповідача 3: ОСОБА_1, Зінченко П.Л.;

від відповідача 4: не прибув,

розглянувши апеляційну скаргу ОСОБА_1

на рішення Господарського суду Київської області від 02.11.2022 року (повне рішення складено 14.02.2023 року)

у справі №756/132/21 (суддя Бацуца В.М)

за позовом ОСОБА_2

до 1) ОСОБА_3

2) ОСОБА_4

3) ОСОБА_1

4) ОСОБА_5

про відшкодування моральної шкоди у розмірі 1 296 000, 00 грн,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 (далі - позивач) звернувся в Оболонський районний суд міста Києва із позовом до ОСОБА_3 (далі - відповідач 1), ОСОБА_4 (далі - відповідач 2), ОСОБА_1 (далі - відповідач 3), ОСОБА_5 (далі - відповідач 4) про відшкодування моральної (немайнової шкоди) у розмірі 1 296 000, 00 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані систематичним завданням відповідачами моральних, душевних страждань позивачу внаслідок неправомірних дій та порушення його корпоративних прав як учасника Товариства з обмеженою відповідальністю «Агроком».

Рішенням Оболонського районного суду міста Києва від 29.06.2021 року у справі №756/132/21 в задоволенні позову відмовлено.

Постановою Київського апеляційного суду від 12.10.2021 року рішення Оболонського районного суду м. Києва від 29.06.2021 року у справі №756/132/21 скасовано, а провадження у справі №756/132/21 закрито.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 12.10.2021 року справу №756/132/21 передано до Господарського суду Київської області.

Рішенням Господарського суду Київської області від 02.11.2022 року у справі №756/132/21 позов задоволено частково.

Стягнуто з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 291 870,00 грн відшкодування моральної шкоди та судові витрати 4 378,05 грн судового збору, 3 565,00 грн витрат на проведення експертизи.

Стягнуто з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_2 291 870,00 грн відшкодування моральної шкоди та судові витрати 4 378,05 грн судового збору, 3 565,00 витрат на проведення експертизи.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 291 870,00 грн відшкодування моральної шкоди та судові витрати 4 378,00 грн судового збору, 3 565,00 грн витрат на проведення експертизи.

Стягнуто з ОСОБА_5 на користь ОСОБА_2 324 000,00 грн відшкодування моральної шкоди та судові витрати 4 860,00 грн судового збору, 3 125,00 грн витрат на проведення експертизи.

В задоволенні інших позовних вимог - відмовлено.

Не погодившись з прийнятим рішенням суду, ОСОБА_1 звернувся до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення Господарського суду Київської області від 02.11.2022 року у справі №756/132/21 та прийняти нове рішення суду, яким у задоволенні позову відмовити.

Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 09.03.2023 року для розгляду справи визначено наступний склад колегії суддів: головуючий суддя - Сулім В.В., судді Гаврилюк О.М., Майданевич А.Г.

Північний апеляційний господарський суд відкрив апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Господарського суду Київської області від 02.11.2022 року у справі №756/132/21 своєю ухвалою від 14.03.2023 року.

02.08.2023 року через відділ забезпечення документообігу суду та моніторингу виконання документів до суду від позивача надійшло клопотання про призначення повторної психологічної експертизи у справі №756/132/21, яке, зокрема було мотивоване тим, що скаржник у своїй апеляційній скарзі ставить під сумнів належність та допустимість висновку судового експерта, виконаного на замовлення ОСОБА_2 , тому

Враховуючи викладене , позивач у даному клопотання наголосив, що з метою уникнення будь-яких сумнівів у результатах проведеної експертизи та досягнення завдання господарського судочинства необхідно провести повторну психологічну експертизу.

Розгляд справи неодноразово відкладався на підставі ст. 216 Господарського процесуального кодексу України.

Розпорядженням керівника апарату суду № 09.1-08/3592/23 від 05.09.2023 року, у зв`язку перебуванням судді Майданевича А.Г. на лікарняному, відповідно до підпунктів 2.3.25., 2.3.49. пункту 2.3. Положення про автоматизовану систему документообігу суду, призначено повторний автоматизований розподіл справи №756/132/21.

Згідно з протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 05.09.2023 року сформовано колегію суддів у складі: головуючий суддя Сулім В.В., судді Коротун О.М., Гаврилюк О.М.

Північний апеляційний господарський суд прийняв до свого провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Господарського суду Київської області від 02.11.2022 у справі №756/132/21 у складі колегії суддів Північного апеляційного господарського суду: головуючий суддя - Сулім В.В., судді: Гаврилюк О.М., Коротун О.М. своєю ухвалою від 05.09.2023 року.

Представник позивача в судовому засіданні 06.09.2023 року Північного апеляційного господарського суду підтримав клопотання про проведення повторної психологічної експертизи та направлення справи до Київського науково-дослідного інституту судових експертиз.

Представник відповідача 3 заперечили проти даного клопотання в частині направлення справи саме до Київського науково-дослідного інституту судових експертиз, що враховується колегією суддів при постанові даної ухвали.

Представники відповідачів 1,2,4 в судове засідання 06.09.2023 року Північного апеляційного господарського суду не прибули. Про час та місце розгляду апеляційної скарги були повідомлені належним чином, зокрема надсиланням ухвали Північного апеляційного господарського суду від 02.08.2023 року.

Відповідно до ст. 269 Господарського процесуального кодексу України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права. У суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

Розглянувши доводи апеляційної скарги, заслухавши пояснення представника позивача та відповідача 3, перевіривши матеріали справи, дослідивши докази, проаналізувавши на підставі встановлених фактичних обставин справи правильність застосування судом першої інстанції норм законодавства, колегія суддів встановила наступне.

Згідно з ч. 1 ст. 99 Господарського процесуального кодексу України суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) жодною стороною не наданий висновок експерта з цих самих питань або висновки експертів, надані сторонами, викликають обґрунтовані сумніви щодо їх правильності, або за клопотанням учасника справи, мотивованим неможливістю надати експертний висновок у строки, встановлені для подання доказів, з причин, визнаних судом поважними, зокрема через неможливість отримання необхідних для проведення експертизи матеріалів.

Статтею 1 Закону України "Про судову експертизу" визначено, що судовою експертизою є дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Отже, судова експертиза повинна призначатися лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Необхідність судової експертизи в господарському судочинстві викликана тим, що в процесі здійснення правосуддя суд стикається з необхідністю встановлення таких фактів (обставин), дані про які вимагають спеціальних досліджень.

Чинне законодавство не надає права господарському суду відмовити у призначенні судової експертизи, про яку клопочуться учасники судового процесу.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Дульський проти України" від 01.06.2006, яке відповідно до положень ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" застосовується судом як джерело права, зазначено, що експертиза, призначена судом, є одним із засобів встановлення або оцінки фактичних обставин справи і тому складає невід`ємну частину судової процедури. Більше того, суд вирішує питання щодо отримання додаткових доказів та встановлює строки для їх отримання.

Судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування. Якщо наявні у справі докази є взаємно суперечливими, їх оцінку в разі необхідності може бути здійснено господарським судом з призначенням відповідної судової експертизи. Питання про призначення судової експертизи повинно вирішуватися лише після ґрунтовного вивчення обставин справи і доводів сторін щодо необхідності такого призначення.

Аналогічна правова позиція міститься в постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 24.01.2018 року у справі №907/425/16 та від 24.01.2018 року у справі №917/50/17.

Отже, підставою для призначення судової експертизи є необхідність з`ясування обставин, що мають значення для справи, для такого з`ясування необхідні спеціальні знання, без яких встановити відповідні обставини неможливо.

Так, предметом позову у даній справі є вимоги про відшкодування моральної шкоди у розмірі 1 296 000,00 грн відповідача, через систематичне завдання останніми моральних, душевних страждань позивачу внаслідок неправомірних дій та порушення його корпоративних прав як учасника Товариства з обмеженою відповідальністю «Агроком».

З огляду на зміст позовних вимог, суду необхідно встановити, зокрема чи є ситуація, що досліджується за справою, психотравмувальною для позивача та орієнтовний розмір грошової компенсації за завдані страждання (моральна шкода).

Зазначені обставини неможливо встановити без спеціальних знань, якими суд не володіє.

Висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Висновок експерта може бути наданий на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи ( ст. 98 Господарського процесуального кодексу України).

Аналіз положень ст.ст. 99, 104 Господарського процесуального кодексу України дозволяє зробити висновок про те, що судова експертиза є одним із видів доказів та може призначатися судом у випадку, коли суд вважає, що має дійсну потребу у спеціальних знаннях для встановлення певних фактичних даних, що входять до предмета доказування.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач надав суду першої інстанції висновок експерта №911/01/2021 від 29.10.2019 року за результатом проведення психологічної експертизи, складеним і підписаним судовим експертом Козловою А.Г. (кваліфікація судового експерта за спеціальністю :14.1 «Психологічні дослідження») ТОВ «Експертно-дослідна служба України», висновки якого були враховані при прийнятті оскаржуваного рішення.

Однак, представник скаржника заперечує щодо висновку експерта, вважає, що останній не є належним, достовірним та допустимим доказом, просить суд відхилити даний висновок експерту з підстав, викладених в апеляційній скарзі, зокрема експерт та позивач не продемонстрували причинно-наслідковий зв`язок стану здоров`я від дій відповідачів та державних органів, при проведенні експертизи були використані недійсні методики, тощо.

Відповідно до п. 2 ст. 207 Господарського процесуального кодексу України за наявності сумнівів у правильності висновку експерта (необґрунтованість, суперечність з іншими матеріалами справи тощо) за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи суд може призначити повторну експертизу, доручивши її проведення іншим експертам.

З огляду на викладене та враховуючи заперечення скаржника викладені ним в апеляційній скарзі, колегія суддів вважає за необхідне призначити повторну судову експертизу для з`ясування обставин, що мають значення для справи та для з`ясування яких необхідні спеціальні знання.

Як визначено ст. 100 Господарського процесуального кодексу України, про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну (ч. 4 та 5 ст. 99 Господарського процесуального кодексу України).

При цьому, колегія суддів вбачає за доцільне запропонувати судовому експерту реалізувати надане йому статтею 13 Закону України "Про судову експертизу" право щодо зазначення в експертному висновку фактів, які мають значення для справи і з приводу яких йому не були поставлені питання.

Відповідно до ч. 3 ст. 99 Господарського процесуального кодексу України при призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. З урахуванням обставин справи суд має право визначити експерта чи експертну установу самостійно.

Як визначено ст. 107 Господарського процесуального кодексу України за наявності сумнівів у правильності висновку експерта (необґрунтованість, суперечність з іншими матеріалами справи тощо) за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи суд може призначити повторну експертизу, доручивши її проведення іншим експертам.

Відповідно до ч. 5 ст. 15 Закону України "Про судову експертизу" витрати на проведення судових експертиз науково-дослідними установами Міністерства юстиції України, зокрема, у господарських справах відшкодовуються в порядку, передбаченому чинним законодавством.

Згідно з п. 23 постанови пленуму Вищого господарського суду України №4 від 23.03.2012 "Про деякі питання практики призначення судової експертизи", витрати, пов`язані з проведенням судової експертизи, під час судового розгляду має нести заінтересована сторона, а у разі призначення господарським судом судової експертизи з власної ініціативи - сторона, визначена в ухвалі господарського суду про призначення судової експертизи.

Оскільки саме позивач просить призначити у справі №756/132/21 повторну психологічну експертизу, колегія суддів вважає за доцільне оплату за проведення призначеної судом експертизи покласти на позивача ( ОСОБА_2 ).

За змістом ч. 3 ст. 99 Господарського процесуального кодексу України експерт або експертна установа при призначенні експертизи судом обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд.

Частиною 5 ст. 100 Господарського процесуального кодексу України визначено, що в ухвалі про призначення експертизи суд попереджає експерта про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 228 Господарського процесуального кодексу України суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку призначення судом експертизи.

Пунктом 6 ч. 1 ст. 229 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що провадження у справі зупиняється у випадках, встановлених п. 2 ч. 1 ст. 228 цього Кодексу на час проведення експертизи.

Враховуючи зазначене, у зв`язку із призначенням судової експертизи, суд вважає за необхідне зупинити провадження у справі № 756/132/21 на час проведення судової експертизи.

Враховуючи викладені обставини, та той факт, що для вирішення справи по суті необхідно визначити розмір завданої позивачу моральної шкоди та характеру і обсягу душевних і психічних страждань, їх тривалості, що не може бути встановлено судом без застосування спеціальних знань, а також з метою всебічного, повного та об`єктивного розгляду справи, суд вважає за необхідне призначити судову психологічну експертизу, проведення якої доручити Київському науково-дослідному експертно-криміналістичному центру МВС.

У відповідності до п. 6 ч.1 ст. 229 Господарського процесуального кодексу України провадження у справі зупиняється у випадках, встановлених п. 2 ч. 1 ст. 228 цього Кодексу - на час проведення експертизи.

Керуючись статтями 123, 125, 127, 98, 99, 100, 228, 229, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд, -

УХВАЛИВ:

1. Клопотання ОСОБА_2 про призначення повторної психологічної експертизи у справі №756/132/21 задовольнити.

2. Призначити у справі № 756/132/21 повторну судову психологічну експертизу.

2. Проведення судової психологічної експертизи доручити Київському науково-дослідному експертно-криміналістичному центру МВС (04119, м. Київ, вул. Сім`ї Хохлових, 5).

3. На вирішення експерта поставити питання:

- Чи є ситуація, що досліджується за справою №756/132/21, психотравмувальною для ОСОБА_2 ?

- Чи завдані ОСОБА_2 страждання (моральна шкода) за умов ситуації, що досліджується у даній справі?

- Яка інтенсивність та тривалість психотравмувального впливу зазначеної ситуації на особистість ОСОБА_2 ?

- Якщо ОСОБА_2 завдані моральні страждання, то який можливий розмір становить грошова компенсація ?

4. Якщо під час проведення судової психологічної експертизи встановлюються обставини, що мають значення для правильного вирішення спору, з приводу яких судовому експерту не були поставлені питання, у висновку він викладає свої міркування і щодо цих обставин.

5. Витрати по проведенню експертизи покласти на ОСОБА_2 .

6. Попередити експерта (експертів), які будуть проводити експертизу, про кримінальну відповідальність за дачу завідомо неправдивого висновку, також відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків відповідно до ст.ст. 384, 385 Кримінального кодексу України.

7. Для проведення експертизи надіслати до Київського науково-дослідного експертно-криміналістичному центру МВС (04119, м. Київ, вул. Сім`ї Хохлових, 5) матеріали справи №756/132/21.

8. Зобов`язати учасників судового процесу - на вимогу експерта надати в суд всі документи та матеріали, необхідні для проведення експертизи.

9. Провадження у справі №756/132/21 зупинити на час проведення експертизи.

10. Ухвалу направити учасникам судового процесу у справі та Київському науково-дослідному експертно-криміналістичному центру МВС (04119, м. Київ, вул. Сім`ї Хохлових, 5).

Ухвала набирає законної сили негайно та може бути оскаржена в касаційному порядку.

Головуючий суддя В.В. Сулім

Судді О.М. Коротун

О.М. Гаврилюк