ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

13.09.2023м. ДніпроСправа № 904/2879/23

Суддя Крижний О.М. , розглянувши матеріали

за позовом Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Павлоградвугілля", м. Павлоград Дніпропетровської області

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Павлоград Буддеталь", м. Павлоград Дніпропетровської області

про відшкодування збитків

Представники:

Від позивача: Скиба О.С., довіреність №10-ПУ/АУП/2023 від 20.01.2023, представник

Від відповідача: не з`явився

СУТЬ СПОРУ:

Приватне акціонерне товариство "ДТЕК Павлоградвугілля" звернулося до Господарського суду Дніпропетровської області з позовом, у якому просить стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Павлоград Буддеталь" 88810,80 грн. збитків.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідач належним чином не виконав своїх зобов`язань за договором поставки №10045-ПУ-УМТС-Т від 30.08.2021 в частині реєстрації податкових накладних, чим завдав позивачу збитки, оскільки останній не змін скористатися правом на податковий кредит.

Відповідач вважає позовні вимоги необґрунтованими, просить в задоволенні позову відмовити. Відповідач зазначає, що не отримував від позивача претензії, яка наявна в матеріалах справи, а тому про її існування не знав, а претензію від 27.01.2023 про відшкодування збитків від 27.01.2023 отримав 14.02.2023, проте її було відхилено, оскільки строк дії довіреності представника на момент отримання претензії сплив. Також відповідач зауважує, що для стягнення збитків позивач має довести факт протиправного порушення відповідачем зобов`язань перед позивачем, наявність та розмір збитків, а також наявність причинного зв`язку між ними. Відповідач стверджує, що за нормами податкового законодавства, права позивача (покупця), у разі нездійснення продавцем (відповідачем) реєстрації податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних податкової накладної підлягають захисту шляхом подання позивачем до податкового органу, разом з податковою декларацією за відповідний звітний період, заяви зі скаргою на дії відповідача та в цьому випадку має бути здійснена перевірка податковим органом та вжиті заходи щодо усунення виявленого порушення. Відповідач посилається на позицію викладену у постанові Верховного Суду від 10.03.2020 у справі №911/224/19. Відповідач зазначає, що позивачем не додано до позовної заяви доказів звернення до податкового органу із відповідною скаргою на дії відповідача у зв`язку із несвоєчасним оформленням та реєстрацією відповідних податкових накладних. Крім того, відповідач звертає увагу, що у п. 4.3 договору передбачена інша відповідальність продавця за порушення реєстрації податкових накладних. Також відповідач вказує, що в позові позивачем не зазначено станом на яке число, який рік виникла вказана заборгованість, не надано розрахунку збитків та акту звірки. Відповідач зауважує, що не додано Специфікацій, які є невід`ємними частинами договору, у яких визначені умови розрахунку, що на думку відповідача є прямим наслідком несвоєчасної реєстрації податкових накладних. Відповідач також звертає увагу на те, що у п. 7.5 договору сторонами передбачено третейське застереження, а тому просить залишити даний позов без розгляду на підставі п.7 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України.

У відповіді на відзив позивач не погоджується із запереченнями відповідача, вважає, що посилання відповідача на третейське застереження, яке міститься у договорі не повинне прийматися до уваги, оскільки містить у п. 7.5 виключення стосовно спорів, які не розглядаються у суді "ad hoc", а саме збитків, стягнення яких і є предметом спору. Також відповідач зазначає, що інші доводи відповідача, наведені у відзиві на позов не спростовують доводів позивача.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 19.06.2023 відкрито провадження у справі, ухвалено розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження.

18.08.2023 ухвалено перейти до розгляду справи №904/2879/23 за правилами загального позовного провадження; призначено підготовче засідання на 13.09.2023.

Від позивача надійшли пояснення по справі, у яких зазначає, що звертаючись о суду з даним позовом скористався правом на відшкодування збитків, а не передбаченим п. 4.3 договору правом на утримання ПДВ з вартості товару.

Від відповідача надійшли пояснення по справі, у яких зазначає, що не мав можливості зареєструвати спірні податкові накладні у зв`язку з відсутністю ліміту для її реєстрації, а також реєстрація накладної не відбулася, оскільки її заблоковано так як у підприємтва на зазначений період були відсутні обігові кошти для поповнення електронного рахунку з метою поповнення ліміту для реєстрації, в зв`язку з відсутністю оплати позивачем за поставлену продукцію.

Також відповідач подав клопотання про залишення даного позову без розгляду, оскільки умови договору містять третейське застереження.

Частиною 11 ст. 176 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Згідно з п. 5 ч. 3 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову.

Відповідно до ч. 2 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України визначено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Статтею 10 Конституції України встановлено, що державною мовою в Україні є українська мова.

Як зазначив Конституційний Суд України у рішенні від 14.12.1999 у справі № 10-рп/99, українська мова як державна є обов`язковим засобом спілкування на всій території України при здійсненні повноважень органами державної влади та органами місцевого самоврядування (мова актів, роботи, діловодства, документації, тощо), а також в інших публічних сферах суспільного життя, які визначаються законом (частина 5 статті 10 Конституції України).

Відповідно до ст. 10 Господарського процесуального кодексу України господарське судочинство в судах здійснюється державною мовою.

Згідно з ч. 1 ст. 12 Закону України "Про судоустрій та статус судів" судочинство і діловодство в судах України провадиться державною мовою.

Відповідно до ч.1 ст. 14 Закону України "Про забезпечення функціонування української мови як державної" у судах України судочинство провадиться, а діловодство здійснюється державною мовою.

Згідно з ч.ч. 1, 2, 4, 5 ст. 91 Господарського процесуального кодексу України письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

При цьому до письмових доказів, викладених іноземною мовою, повинні додаватися переклади українською мовою, засвідчені належним чином. Вірність перекладу документів юридичного характеру повинна бути нотаріально засвідченою в порядку ст. 79 Закону України "Про нотаріат". Пунктом 2.1. глави 8 розділу ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України №296/5 від 22.02.2012, визначено, якщо нотаріус не знає відповідних мов (однієї з них), переклад документа може бути зроблено перекладачем, справжність підпису якого засвідчує нотаріус за правилами, передбаченими цим Порядком. Переклад має бути зроблений з усього тексту документа, що перекладається, і закінчуватися підписами. Під текстами оригіналу та перекладу вміщується підпис перекладача у разі здійснення перекладу перекладачем. Посвідчувальний напис викладається під текстами документа і перекладу з нього. Переклад, розміщений на окремому від оригіналу чи копії аркуші, прикріплюється до нього, прошнуровується і скріплюється підписом нотаріуса і його печаткою.

Судом встановлено, що позивач долучив до позовної заяви (матеріалів справи) копії документів, викладених іноземною мовою, без відповідного їх перекладу українською мовою та належного засвідчення (зокрема договір поставки №10045-ПУ-УМТС-Т від 30.08.2021, який є предметом спору).

Таким чином докази, не перекладені з іноземної мови на українську мову та не засвідчені належним чином в порядку ст. 79 Закону України "Про нотаріат" не є належними документами, оскільки не оформлені в установленому законом порядку.

Такого ж висновку дійшов Північний апеляційний господарський суд в ухвалі від 19.04.2023 у справі №910/1138/19. Дана правова позиція також відповідає усталеній судовій практиці як місцевих судів, так і Верховного Суду, зокрема Верховного Суду (постанова від 20.06.2019 у справі №910/4473/17); Господарського суду міста Києва (ухвали від 07.08.2023 у справі №910/12135/23, від 31.07.2023 у справі №910/11849/23, від 24.07.2023 у справі №910/4810/23, від 17.07.2023 у справі №910/10923/23, від 17.07.2023 у справі №910/10922/23, від 17.07.2023 у справі №910/10919/23, від 17.07.2023 у справі №910/10918/23, від 13.07.2023 у справі №910/10726/23, від 17.07.2023 у справі №910/10918/23, від 17.05.2023 у справі № 910/6913/23, від 16.05.2023 у справі №910/6708/23, від 08.05.2023 у справі №910/6822/23, від 24.04.2023 у справі №910/5875/23, від 21.04.2023 у справі №910/5697/23, від 21.03.2023 у справі №910/4219/23, від 14.03.2023 у справі №910/3497/23, від 26.10.2022 у справа №910/11090/22, від 18.08.2022 у справі №910/7333/22 тощо); Господарського суду Київської області (ухвала від 16.03.2023 у справі №911/169/23 тощо); Господарського суду Харківської області (ухвала від 25.03.2022 у справі №922/753/22); Господарського суду Одеської області (ухвали від 10.01.2022 у справі №916/23/22, від 1312.2021 у справі №916/3724/21, від 08.12.2021 у справі №916/3756/21 тощо); Господарського суду Львівської області (ухвала від 05.06.2023 у справі №914/1700/23 тощо).

Відтак відсутність належним чином засвідченого перекладу на українську мову документу, складеного іноземною мовою, унеможливлює встановлення судом змісту такого документу.

Отже, позивачу слід подати суду здійснений в установленому законом порядку переклад українською мовою усіх документів, викладених іноземною мовою, копії яких долучено до позовної заяви (матеріалів справи).

Відтак позовна заява не відповідає ст. 164 Господарського процесуального кодексу України, що є підставою для її залишення без руху.

Відповідно до ст.176 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків.

Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

З урахуванням викладеного, суд дійшов висновку, що позивачем не виконано вимоги п.3, 5 ч.3 ст.162 Господарського процесуального кодексу України, що відповідно до вимог ч.11 ст.176 Господарського процесуального кодексу України є підставою для залишення позовної заяви без руху з наданням заявнику строку для усунення вказаних недоліків.

Керуючись ст.ст. 164, 176, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Павлоградвугілля" - залишити без руху.

2. Запропонувати Приватному акціонерному товариству "ДТЕК Павлоградвугілля" протягом п`яти днів з дня вручення ухвали суду усунути недоліки позовної заяви, а саме надати до суду здійснений в установленому законом порядку переклад українською мовою документів, викладених іноземною мовою, копії яких долучені до позовної заяви (матеріалів справи).

3. Звернути увагу позивача, що у випадку не усунення всіх недоліків у встановлений судом строк, позовна заява залишається без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складений - 13.09.2023.

Суддя О.М. Крижний