ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"30" серпня 2023 р. Справа№ 927/373/22

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Суліма В.В.

суддів: Коротун О.М.

Ткаченка Б.О.

при секретарі судового засідання : Шевченко Н.А.

за участю представників сторін:

від прокуратури: Синюк І.А.;

від позивачів: 1) не з`явились;

2) не з`явились;

від відповідача: Майборода А.Л.

розглянувши апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Чернігівгаз Збут»

на рішення Господарського суду Чернігівської області від 14.02.2023

у справі № 927/373/22 (суддя - Демидова М.О.)

за позовом керівника Козелецької окружної прокуратури в інтересах держави в особі:

1) Північного офісу Державної аудиторської служби України

2) Кіптівської сільської ради

до Товариства з обмеженою відповідальністю «Чернігівгаз Збут»

про визнання додаткових угод недійсними та стягнення коштів у сумі 233 764, 00 грн.,-

ВСТАНОВИВ:

Керівник Козелецької окружної прокуратури звернувся до Господарського суду Чернігівської області в інтересах держави в особі Північного офісу Державної аудиторської служби України, Кіптівської сільської ради з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Чернігівгаз Збут» про визнання недійсними: додаткової угоди щодо зміни ціни № 1 від 29.01.2021; додаткової угоди щодо зміни ціни №2 від 04.02.2021; додаткової угоди щодо зміни ціни № 3 від 08.02.2021; додаткової угоди щодо зміни ціни №4 від 09.02.2021; додаткової угоди щодо зміни ціни №5 від 03.03.2021; додаткової угоди щодо зміни ціни №6 від 05.03.2021; стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю «Чернігівгаз збут» на користь Кіптівської сільської ради коштів у сумі 233 764, 00 грн.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що виконання зобов`язань за додатковими угодами до договору, укладеними з порушенням законодавства у сфері публічних закупівель, призвело до безпідставної зміни істотних умов договору після його укладення та збільшення ціни за одиницю товару та як наслідок нераціонального та неефективного використання бюджетних коштів.

Рішенням Господарського суду Чернігівської області від 14.02.2023 у справі №927/373/22 позов керівника Козелецької окружної прокуратури в особі позивача Північного офісу Державної аудиторської служби України до Товариства з обмеженою відповідальністю «Чернігівгаз Збут» про визнання додаткових угод №1 від 29.01.2021, №2 від 04.02.2021, №3 від 08.02.2021, №4 від 09.02.2021, №5 від 03.03.2021, №6 від 05.03.2021 недійсними та стягнення 233764 грн. залишено без розгляду.

Позов керівника Козелецької окружної прокуратури, в інтересах держави в особі Кіптівської сільської ради до Товариства з обмеженою відповідальністю «Чернігівгаз Збут», про визнання додаткових угод №1 від 29.01.2021, №2 від 04.02.2021, №3 від 08.02.2021, №4 від 09.02.2021, №5 від 03.03.2021, №6 від 05.03.2021 недійсними та стягнення 233764 грн. задоволено повністю.

Визнано недійсними:

- додаткову угоду щодо зміни ціни №1 від 29.01.2021 до договору постачання природного газу для потреб непобутових споживачів №41АВ147-7-21 від 06.01.2021;

- додаткову угоду щодо зміни ціни №2 від 04.02.2021 до договору постачання природного газу для потреб непобутових споживачів №41АВ147-7-21 від 06.01.2021;

- додаткову угоду щодо зміни ціни №3 від 08.02.2021 до договору постачання природного газу для потреб непобутових споживачів №41АВ147-7-21 від 06.01.2021;

- додаткову угоду щодо зміни ціни №4 від 09.02.2021 до договору постачання природного газу для потреб непобутових споживачів №41АВ147-7-21 від 06.01.2021;

- додаткову угоду щодо зміни ціни №5 від 03.03.2021 до договору постачання природного газу для потреб непобутових споживачів №41АВ147-7-21 від 06.01.2021;

- додаткову угоду щодо зміни ціни №6 від 05.03.2021до договору постачання природного газу для потреб непобутових споживачів №41АВ147-7-21 від 06.01.2021;

Стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю «Чернігівгаз збут» на користь Кіптівської сільської ради грошові кошти у сумі 233 764,00 грн.

Не погоджуючись із вказаним рішенням суду першої інстанції, Товариство з обмеженою відповідальністю «Чернігівгаз Збут» звернулось до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення Господарського суду Чернігівської областівід 14.02.2023 у справі №927/373/22 та ухвалити нове рішення, яким відмовити в задоволенні позовних вимог.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 22.03.2023 повернуто апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Чернігівгаз Збут» на рішення Господарського суду Чернігівської області від 14.02.2023 у справі №927/373/22 заявнику з додатками, на підставі п. 1 ч. 5 ст. 260 ГПК України.

04.04.2022 Товариство з обмеженою відповідальністю «Чернігівгаз Збут» повторно звернулося до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою на рішення Господарського суду Чернігівської області від 14.02.2023, в якій просить скасувати рішення Господарського суду Чернігівської області від 14.02.2023 у справі №927/373/22 та ухвалити нове рішення, яким відмовити в задоволенні позовних вимог.

Крім того, апелянт просить поновити строк на апеляційне оскарження рішення Господарського суду Чернігівської області від 14.02.2023.

Вимоги та доводи апеляційної скарги мотивовані тим, що рішення суду першої інстанції винесене з неправильним застосуванням норм матеріального права, а висновки місцевого господарського суду, викладені в рішенні, не відповідають обставинам справи.

Зокрема скаржник зазначає, що судом першої інстанції неповно з`ясовано обставини справи, докази судом оцінено однобічно, прийнято до уваги виключно аргументи прокурора та проігноровано позицію відповідача. Крім того, на думку скаржника прокурором не подано належних доказів відсутності коливання в бік збільшення природного газу в момент укладення додаткових угод №1-6 до договору №41АВ147-7-21 на постачання природного газу для потреб не побутових споживачів від 06.01.2021 року. На думку апелянта Кіптівська сільська рада, не може бути належним позивачем у даному спорі. При розгляді справи не враховано висновку щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.06.2020 року у справі № 912/2385/18 щодо здійснення прокурором представництва інтересів держави в суді.

До того ж, апелянт наголошує, що зазначені зміни ціни за одиницю товару не призвели до збільшення суми, визначеної в цьому договорі. Щодо вимоги про стягнення грошових коштів скаржник зазначає про неправильне застосування судом першої інстанції положень ст. 670 ЦК України, оскільки повернення коштів на підставі ч. 1 ст 670 ЦК України виникає у споживача лише у випадку, якщо він сплатив за кількість товару, передбачену договором, а отримав меншу кількість товару.

Згідно витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 04.04.2023 апеляційна скарга у справі №927/373/22 передана колегії суддів у складі: головуючий суддя - Сулім В.В., судді: Коротун О.М., Майданевич А.Г.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 07.04.2023 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю «Чернігівгаз Збут» та призначено до розгляду на 10.05.2023.

03.05.2023 через відділ забезпечення документообігу суду та моніторингу виконання документів від прокуратури до суду надійшов відзив на апеляційну скаргу, відповідно до якого останній просив суд апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Зокрема, керівник прокуратури зазначив, що він належним чином обґрунтував підстави представництва інтересів держави у цій справі та звернення до суду з позовом у даній справі. Крім того, за доводами прокуратури надані відповідачем до суду першої інстанції документи не містять жодного підтвердження коливання вартості електричної енергії на дату укладення договору, спірних додаткових угод на дату за ціновими довідками.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 10.05.2023 зупинено апеляційне провадження у справі № 927/373/22 до закінчення перегляду Великою Палатою Верховного Суду справи № 905/1907/21.

07.07.2023 року через відділ забезпечення документообігу суду та моніторингу виконання документів від Товариства з обмеженою відповідальністю «Чернігівгаз збут» надійшло клопотання про поновлення провадження у справі №927/373/22 у зв`язку із прийняттям Великою Палатою Верховного Суду постанови від 21.06.2023 у справі № 905/1907/21.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 24.07.2023 поновлено провадження у справі та призначено до розгляду на 30.08.2023.

Розпорядженням керівника апарату суду № 09.1-08/3363/23 від 28.08.2023, у зв`язку із перебуванням судді Майданевича А.Г. на лікарняному, відповідно до підпунктів 2.3.25, 2.3.49 пункту 2.3 Положення про автоматизовану систему документообігу суду, призначено повторний автоматизований розподіл справи № 927/373/22.

Згідно із протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 28.08.2023 сформовано колегію суддів у складі: головуючий суддя Сулім В.В., судді Коротун О.М., Ткаченко Б.О.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 28.08.2023 справу № 927/373/22 прийнято до провадження вищезазначеною колегією суддів.

Прокурор у судовому засіданні 30.08.2023 проти доводів апеляційної скарги заперечував, просив залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення сду першої інстанції - без змін.

Представник відповідача у судовому засіданні 30.08.2023 підтримала вимоги апеляційної скарги, просила її задовольнити, рішення суду першої інстанції скасувати з прийняттям нового рішення про відмову у позові повністю.

Представники позивачів у судове засідання 30.08.2023 не з`явилися, про поважні причини неявки суд не повідомили, хоча про час і місце розгляду справи були повідомленні належним чином, що підтверджується повідомленнями про вручення поштових відправлень № 065 та № 073.

Відповідно до ст. 242 ГПК України днем вручення судового рішення є, зокрема, день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи.

Колегією суддів під час розгляду даної справи враховано, що на підставі указу Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 (зі змінами від 14.03.2022, від 18.04.2022, від 17.05.2022), Закону України № 2102-IX від 24.02.2022 в Україні введено воєнний стан у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України.

Статтею 3 Конституції України передбачено, що людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Стаття 27 Конституції України передбачає, що обов`язок держави - захищати життя людини.

Разом з тим, у відповідності до вимог п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Поняття розумного строку не має чіткого визначення, проте розумним слід уважати строк, який необхідний для вирішення справи у відповідності до вимог матеріального та процесуального законів.

Відповідно до ч. 12 ст. 270 ГПК України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає її розгляду.

А тому, враховуючи, що під час воєнного стану суди не припинили свою діяльність та продовжують здійснювати правосуддя, колегія суддів, з урахуванням принципу розумності строків розгляду справи судом, з метою забезпечення права на доступ до правосуддя, передбаченого Конституцією України і гарантованого ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (право на справедливий суд), зважаючи на те, що явка представників учасників справи у судове засідання не визнавалась обов`язковою, дійшла висновку про можливість розгляду апеляційної скарги за відсутності представників позивачів у судовому засіданні 30.08.2023.

Розглянувши апеляційну скаргу, перевіривши матеріали справи, Північний апеляційний господарський суд зазначає наступне.

Відповідно до ст. 269 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Як вбачається з матеріалів справи та вірно встановлено судом першої інстанції, Кіптівською сільською радою 01.12.2020 на веб-порталі публічних закупівель «Prozorro» розміщено оголошення за №UA-2020-12-01-003267-b про відкриті торги на закупівлю природного газу обсягом 107090 куб.м, за бюджетні кошти на суму 1177990,00 грн.

За результатом електронного аукціону та розгляду тендерної пропозиції тендерним комітетом Кіптівської сільської ради відповідно до протоколу розкриття тендерних пропозицій від 18.12.2020 Товариство з обмеженою відповідальністю «Чернігівгаз Збут» визнано переможцем тендерну пропозицію учасника відкритих торгів на закупівлю природного газу.

06.01.2021 між Товариством з обмеженою відповідальністю «Чернігівгаз Збут» (надалі - постачальником, відповідач) та Кіптівською сільською радою (надалі - споживач, позивач-2) укладено договір постачання природного газу для потреб непобутових споживачів №41АВ147-7-21 від 06.01.2021, відповідно до умов п. 1.1 якого постачальник зобов`язується передати у власність споживачу у 2021 році природний газ, код за ДК 021:20-6 газове паливо (природний газ), а споживач зобов`язується прийняти та оплатити вартість газу у розмірах, строки та порядку, що визначені договором.

Відповідно до п. 1.2 договору річний плановий обсяг постачання газу - до 107090 тис.куб. м

За п.3.1 договору розрахунки за поставлений споживачеві газ здійснюються за цінами, що вільно встановлюються між постачальником та споживачем. Підписуючи договір, споживач підтверджує що ознайомлений з тим, що протягом дії договору ціна на газ може змінюватись, про що сторони укладатимуть відповідні додаткові угоди. Підписуючи цей договір, споживач підтверджує що йому надане належне повідомлення про порядок зміни ціни газу протягом дії договору і ніяких інших повідомлень про зміну ціни газу не вимагається.

За умовами п.3.2 договору ціна одного кубічного метру газу включає компенсацію вартості послуги доступу до потужності, а також ПДВ 20%. Загальна ціна одного кубічного метру газу складає 5,94 грн., в т.ч. ПДВ 20%.

Зміна ціни узгоджується шляхом підписання додаткової угоди до договору (п. 3.3 договору).

Сторони домовились, що ціна газу, розрахована відповідно до пунктів 3.2. та 3.3 цього договору, застосовується сторонами при складанні актів приймання-передачі газу та розрахунках за договором (п. 3.4 договору).

Загальна сума договору складається із сум вартості газу, поставленого споживачеві за договором і складає 636114,60 грн., в т.ч. ПДВ 20% (п. 3.6 договору).

Пунктом 9.1 договору передбачено, що він набуває чинності з дати підписання уповноваженими представниками сторін та скріплення їх підписів печатками сторін (за наявності) і діє в частині постачання газу з газової доби, з якої споживач включений до Реєстру споживачів ТОВ «Чернігівгаз Збут» в інформаційній платформі оператора ГТС, а саме з 01.01.2021 до 31.12.2021 , а в частині проведення розрахунків - до їх повного здійснення.

У відповідності до п. 9.5, 9.6 договору будь-які зміни та доповнення до нього вважаються дійсними, якщо вони здійснені в письмовій формі та підписані уповноваженими на це представниками сторін шляхом укладання додаткової угоди. Будь-які зміни, доповнення та додатки до цього договору, внесені належним чином, є його невід`ємними частинами.

Сторони у п.9.8 договору погодили, що істотні умови цього договору не можуть змінюватись після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків, зокрема, зменшення обсягів закупівлі з урахуванням фактичного обсягу видатків замовника; збільшення ціни за одиницю товару до 10% пропорційно збільшенню ціни такого товару на ринку у разі коливання ціни такого товару на ринку за умови, що така зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю; покращення якості предмета закупівлі за умови, що таке покращення не призведе до збільшення суми, визначеної в цьому договорі; продовження строку дії договору про закупівлю та строку виконання зобов`язань щодо передачі товару, виконання робіт, надання послуг у разі виникнення документально підтверджених об`єктивних обставин, що спричинили таке продовження, у тому числі обставин непереборної сили, затримки фінансування витрат замовника, за умови що такі зміни не призведуть до збільшення суми визначеної в договорі про закупівлю; погодження зміни ціни в договорі про закупівлюв бік зменшення (без зміни кількості (обсягу) та якості товарів, робіт і послуг), у тому числі у разі коливання ціни товару на ринку; зміни ціни в договорі про закупівлю у зв`язку зі зміною ставок податків і зборів та/або зміною умов щодо надання пільг з оподаткування - пропорційно до зміни таких ставок та/бо пільг оподаткування; зміни встановленого згідно із законодавством органами державної статистики індексу споживчих цін, зміни курсу іноземної валюти, зміни біржових котирувань або показників Platts, ARGUS регульованих цін (тарифів) і нормативів, які застосовуються в договорі про закупівлю, у разі встановлення в договорі про закупівлю порядку зміни ціни.

У подальшому за ініціативою Товариства з обмеженою відповідальністю «Чернігівгаз збут» між сторонами було укладено додаткові угоди щодо зміниціни до договору, що стосувалися зміни ціни за одиницю товару та обсягів постачання газу, а саме:

- №1 від 29.01.2021, за умовами якої з 01.01.2021 збільшено ціну на газ до 6,5334 грн. за 1 куб.м. з ПДВ та зменшено річний обсяг постачання газу до 97363,48 тис. куб.м. Зміни до договору шляхом укладення додаткової угоди щодо зміни ціни внесено сторонами на підставі цінової довідки Харківської торгово-промислової палати №1757/20 від 04.01.2021, листа відповідача №14704-Сл-341/66-0121 від 11.01.2021, яким повідомлено позивача-2 про зміну ціни та надіслано проект додаткової угоди. В інформаційній цінової довідці Харківської торгово-промислової палати №1757/20 від 04.01.2021 наведена інформація про середньозважені ціни на природний газ ресурсу грудня, січня 2020 року наринку України за результатами тогів на ТБ «Українська енергетична біржа» станом на 29.12.2020. Згідно із п. 9 примітки цінова довідка є фактографічною та не враховує умов договорів та контрактів;

- № 2 від 04.02.2021, за умовами якої з 01.01.2021 збільшено ціну на газ до 7,18608грн. за 1 куб.м. з ПДВ та зменшено річний обсяг постачання газу до 88520,38 куб.м. Зміни до договору шляхом укладення додаткової угоди щодо зміни ціни внесено сторонами на підставі цінової довідки Харківської торгово-промислової палати №62/21 від 14.01.2021, листа відповідача №14704-Сл-341/67-0121 від 19.01.2021, яким повідомлено позивача-2 про зміну ціни та надіслано проект додаткової угоди. В інформаційній ціновій довідці Харківської торгово-промислової палати України №62/21 від 14.01.2021 наведена інформація про середньозважені ціни на природний газ ресурсу грудня 2020 року, січня 2021 року на ринку України за результатами торгів на ТБ «Українська енергетична біржа» станом на 31.12.2020, 13.01.2021. Згідно із п. 9 примітки цінова довідка є фактографічною та не враховує умов договорів та контрактів;

- № 3 від 08.02.2021, за умовами якої з 01.01.2021 збільшено ціну на газ до 7,90397 грн. за 1 куб.м. з ПДВ та зменшено річний обсяг постачання газу до 80480,38 куб.м. Зміни до договору шляхом укладення додаткової угоди щодо зміни ціни внесено сторонами на підставі цінової довідки Харківської торгово-промислової палати №116/21 від 20.01.2021, листа відповідача №14704-Сл-341/68-0121 від 21.01.2021, яким повідомлено позивача-2 про зміну ціни та надіслано проект додаткової угоди. В ціновій довідці Харківської торгово-промислової палати України №116/21 від 20.01.2021 наведена інформація за результатами торгів на ТБ «Українська енергетична біржа» про середньозважені ціни на природний газ на европейських хабах (газорозподільчих центрах) до кордону України станом на 04.01.2021, 13.01.2021. Згідно із п. 9 примітки цінова довідка є фактографічною та не враховує умов договорів та контрактів;

- № 4 від 09.02.2021, за умовами якої з 01.01.2021 збільшено ціну на газ до 8,69358 грн. за 1 куб.м. з ПДВ та зменшено річний обсяг постачання газу до 73170,60 куб.м. Зміни до договору шляхом укладення додаткової угоди щодо зміни ціни внесено сторонами на підставі цінової довідки Харківської торгово-промислової палати №163/21 від 27.01.2021, листа відповідача №14704-Сл-341/217-0121 від 27.01.2021, яким повідомлено позивача-2 про зміну ціни та надіслано проект додаткової угоди. В ціновій довідці Харківської торгово-промислової палати України №№163/21 від 27.01.2021 наведена інформація про середньозважені ціни на природний газ ресурсу грудня 2020 року, лютого 2021 року на ринку України за результатами торгів на ТБ «Українська енергетична біржа» станом на 31.12.2020, 22.01.2021. Згідно із п. 9 примітки цінова довідка є фактографічною та не враховує умов договорів та контрактів;

- № 5 від 03.03.2021, за умовами якої з 01.02.2021 збільшено ціну на газ до 9,56207 грн. за 1 куб.м. з ПДВ та зменшено річний обсяг постачання газу до 68556,92 куб.м. Зміни до договору шляхом укладення додаткової угоди щодо зміни ціни внесено сторонами на підставі цінової довідки Харківської торгово-промислової палати №232/21 від 02.02.2021, листа відповідача №14704-Сл-844/1-0221 від 02.02.2021, яким повідомлено позивача-2 про зміну ціни та надіслано проект додаткової угоди. В ціновій довідці Харківської торгово-промислової палати України №232/21 від 02.02.2021 наведена інформація про середньозважені ціни на природний газ ресурсу січня 2021 року, лютого 2021 року на ринку України за результатами торгів на ТБ «Українська енергетична біржа» станом на 04.01.2020, станом на 19.01.2021. Згідно із п. 9 примітки цінова довідка є фактографічною та не враховує умов договорів та контрактів;

- № 6 від 05.03.2021, за умовами якої з 01.02.2021 збільшено ціну на газ до 9,90 грн. за 1 куб.м. з ПДВ та зменшено річний обсяг постачання газу до 66980,49 куб.м. Зміни до договору шляхом укладення додаткової угоди щодо зміни ціни внесено сторонами на підставі цінової довідки Харківської торгово-промислової палати №393/21 від 17.02.2021, листа відповідача №14704-Сл-844/2-0221 від 17.02.2021, яким повідомлено позивача-2 про зміну ціни та надіслано проект додаткової угоди. В ціновій довідці Харківської торгово-промислової палати України №393/21 від 17.02.2021 наведена інформація про середньозважені ціни на природний газ ресурсу січня 2021 року, лютого 2021 року на ринку України за результатами торгів на ТБ «Українська енергетична біржа» станом на 05.01.2020, станом на 21.01.2021. Згідно із п. 9 примітки цінова довідка є фактографічною та не враховує умов договорів та контрактів.

Додатковою угодою № 7 від 16.06.2021 змінено умови договору та визначено загальну суму договору - 636114,31 грн.

За доводами прокурора, ціна за 1 куб.м. газу виросла з 5,94 грн. до 9,90 грн. (або на +66,6%), а річний обсяг постачання газу зменшився з 107090 куб.м. до 66980,49 куб.м (або на - 37,45 %). Відтак вартість 1 куб.м. газового палива за договором №41АВ147-7-21 від 06.01.2021 протягом його дії у 2021 році зросла на 3,96 грн. (+66,6%), а загальний об`єм палива зменшився на 40,11тис. куб.м. (- 37,45 %).

На виконання умов договору між позивачем-2 та відповідачем підписано акти прийому-передачі природного газу № ЧРЗ80010749 від 19.02.2021 на суму 45033,81, № ЧР381002226 від 18.03.2021 на суму 224442,31 грн., № ЧРЗ81003493 від 23.04.2021 на суму 151108,15 грн., № ЧРЗ81005046 від 10.06.2021 на суму 21019,18 грн.

Позивач-2 повністю розрахувався за поставлений відповідачем на підставі перерахованих вище актів природний газ на загальну суму 636114,31грн., що підтверджується платіжними дорученнями наявними в матеріалах справи.

Прокурор зазначає, що укладення вказаних вище угод про зміну істотних умов договору закупівлі шляхом неодноразового збільшення ціни на газ свідчить про недобросовісність дій відповідача після перемоги на аукціоні та порушення принципів закупівель, визначених Законом, а тому TOB «Чернігівгаз збут» під час укладення додаткових угод всупереч вимогам п. 2 ч. 5 ст. 41 Закону України «Про публічні закупівлі» збільшено ціну газового палива без належного підтвердження наявності коливання ціни. Замовником здійснено оплату товару значно за вищою ціною, ніж вони розраховували під час укладення договору. Посилаючись на те, що внесення змін до спірного договору здійснено з порушенням вимог п. 2 ч. 5 ст. 41 Закону України «Про публічні закупівлі» тобто, належним чином не обґрунтовано та порушує інтереси суспільства та держави в особі Кіптівської сільської ради, прокурор звернувся до суду з вимогою про визнання вищезазначених додаткових угод недійсними.

Також прокурор вказує, що оскільки внаслідок укладення з порушенням вимог закону додаткових угод №№ 1-6, якими збільшено ціну, позивачем-2 з місцевого бюджету, то у разі визнання угод недійсними з ТОВ «Чернігівгаз збут» на користь Кіптівської сільської ради підлягають стягненню та поверненню до бюджету на підставі ч. 1 ст. 670 Цивільного кодексу України безпідставно сплачено відповідачу кошти у сумі 233764 грн. (з ПДВ). Обрахунок здійснено виходячи з первісної ціни у договорі за 1 куб.м - 5,94 грн. (з ПДВ), без урахування додаткових угод (Кіптівська сільска рада за переданий природний газ об`ємом 67735,805 куб.м. за первісною ціною в договорі повинен був сплатити 402350,682 грн. з ПДВ, у той же час фактично сплатив 636114,31 грн. Враховуючи первісну ціну в основному договорі, відповідач мав би поставити 107089,951 куб.м (363114,31 грн. / 5,94 грн.)).

Товариство з обмеженою відповідальністю «Чернігівгаз збут» у апеляційній скарзі зазначає, що Північним офісом Державної аудиторської служби України ревізія або перевірка закупівель Кіптівської сільської ради не проводились, а проведено відповідно до ст.8 Закону «Про публічні закупівлі» за ініціативою прокурора саме моніторинг процедури закупівлі. Тому Північний офіс Державної аудиторської служби не є компетентним органом для звернення до суду з позовом з метою захисту інтересів держави, відтак, у Північного офісу Державної аудиторської служби України відсутня протиправна бездіяльність.

Суд першої інстанції погодився з доводами відповідача та зазначив, що підставою для звернення до суду з позовом у даній справі не є результати державного фінансового контролю, а відтак залучення Козелецькою окружною прокуратурою Північного офісу Державної аудиторської служби в якості позивача у даній справі є безпідставним та неможливим, оскільки у спірних правовідносинах останій не набув статусу позивача.

Колегія суддів не погоджується із вказаними висновками суду першої інстанції, зважаючи на наступне.

Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо 1) захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, 2) також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті (абзаци 1, 2 ч.3 ст.23 Закону «Про прокуратуру»).

Згідно з ч. 5 ст. 53 Господарського процесуального кодексу України у разі відкриття провадження за позовною заявою прокурора в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача.

Відповідно до частин 3, 4 ст.53 Господарського процесуального кодексу України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами; прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, обґрунтовує: 1) в чому полягає порушення інтересів держави, 2) необхідність їх захисту, 3) визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, 4) зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 26.05.2020 у справі №912/2385/18, на яку посилається Товариство з обмеженою відповідальністю «Чернігівгаз збут» у апеляційній скарзі, зазначило, що прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу.

Бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

Звертаючись до відповідного компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню, тощо.

Верховний Суд України у постанові від 13 червня 2017 року у справі №п/800/490/15 (провадження №21-1393а17) зазначив, що протиправна бездіяльність суб`єкта владних повноважень - це зовнішня форма поведінки (діяння) цього органу, яка полягає (проявляється) у неприйнятті рішення чи в нездійсненні юридично значимих й обов`язкових дій на користь заінтересованих осіб, які на підставі закону та/або іншого нормативно-правового регулювання віднесені до компетенції суб`єкта владних повноважень, були об`єктивно необхідними і реально можливими для реалізації, але фактично не були здійснені. Для визнання бездіяльності протиправною недостатньо одного лише факту неналежного та/або несвоєчасного виконання обов`язкових дій. Важливими є також конкретні причини, умови та обставини, через які дії, що підлягали обов`язковому виконанню відповідно до закону, фактично не були виконані чи були виконані з порушенням строків. Значення мають юридичний зміст, значимість, тривалість та межі бездіяльності, фактичні підстави її припинення, а також шкідливість бездіяльності для прав та інтересів заінтересованої особи.

Подібні висновки наведені також у постановах Верховного Суду від 07.12.2018 у справі №924/1256/17, від 23.10.2018 у справі №926/03/18, від 23.09.2018 у справі №924/1237/17, від 06.02.2019 у справі №927/246/18, на які посилається скаржник.

При цьому самого лише посилання прокурора на виявлення ним порушення інтересів держави та невжиття органом державної влади (позивачем у справі), на який покладено обов`язок щодо судового захисту інтересів держави, відповідних дій для такого захисту, недостатньо для ухвалення судом рішення в такому спорі по суті, оскільки за змістом п.2 ч.4 ст.23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво інтересів держави в суді виключно після підтвердження судом правових підстав для представництва.

Прокурор, звертаючись до суду з позовом, визначив Державну аудиторську службу України компетентним органом, позивачем, що представляє державу у відповідних відносинах.

Державна аудиторська служба України є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів та який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю (п.1 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 №43).

Частиною 1 ст.1 та ст.2 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» на Державну аудиторську службу України покладено функцію здійснення державного фінансового контролю, в тому числі за дотриманням законодавства про закупівлю.

Відповідно до ч. 1, 2 ст.5 Закону «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» передбачено, що контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування. Порядок та підстави проведення органом державного фінансового контролю перевірок закупівель встановлюється Кабінетом Міністрів України.

До повноважень Державної аудиторської служби України належить, зокрема, реалізація державного фінансового контролю через здійснення перевірки закупівель; моніторингу закупівель; здійснення контролю за дотриманням законодавства про закупівлі (підпункти 2, 4 п.4 Положення про Державну аудиторську службу України).

Частиною 2 ст.8 Закону «Про публічні закупівлі» наведено підстави для проведення моніторингу закупівель: 1) дані автоматичних індикаторів ризиків; 2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель; 5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до ст.7 цього Закону.

Порядок проведення моніторингу закупівель передбачений ст. 8 Закону «Про публічні закупівлі». Зокрема, відповідно до абз.2 ч.1 ст.8 вказаного Закону моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.

Колегією суддів встановлено, що Козелецькою окружною прокуратурою до Управління Північного офісу Державної аудиторської служби України направлено лист від 04.02.2022 № 451 вих-22, щодо проведення контрольних заходів, зокрема моніторингу публічної закупівлі (UA-2020-12-01-003267-b), з зазначенням виявлених порушень законодавства, визнання укладених додаткових угод до договору недійсними та стягнення надмірно сплачених коштів.

Управлінням Північного офісу Державної аудиторської служби України в Чернігівській області листом від 22.02.2022 № 262531-17/727-2022 повідомлено, що заходи державного фінансового контролю (державні фінансові аудити, інспектування, перевірки закупівель, моніторинг закупівель) у Кіптівській сільській раді з 01.01.2021 не проводились, а отже по закупівлі природного газу (UA-2020-12-01-003267-b) питання порушення вимог законодавства у сфері публічних закупівель, допущених при проведенні процедури закупівлі не перевірялися.

31.12.2021 Кіптівськю сільською радою оприлюднено звіт про виконання договору № 41АВ147-7-21 від 06.01.2021. Тобто на момент отримання відомостей про порушення законодавства про закупівлю договір було виконано, а тому були відсутні підстави для проведення моніторингу процедури закупівлі відповідно до абз.2 ч.1 ст.8 Закону "Про публічні закупівлі", в тому числі внаслідок повідомлення прокурором про існування відповідного порушення (п.2 ч.2 ст.8 зазначеного Закону).

Водночас ч.1 ст. 5 Закону України «Про основні засади здійснення фінансовго контролю в Україні» (в редакції на час існування спірних правовідносин) крім проведення моніторингу передбачає, що контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

Так, перевірки закупівель проводяться за письмовим рішенням керівника органу державного фінансового контролю або його заступника, зокрема, у разі виникнення потреби у документальній та фактичній перевірці питань, які не можуть бути перевірені під час моніторингу процедури закупівлі, а саме: укладення договору (договорів) до/без проведення процедур закупівель/спрощених закупівель відповідно до вимог законодавства; стану виконання умов договору, внесення змін до нього, в тому числі вимог щодо якості, кількості (обсягів) предмета закупівлі, ціни договору; поділу предмета закупівлі на частини з метою уникнення проведення процедур закупівель / спрощених закупівель у визначеному законодавством порядку (пп.1 п.4 Порядку проведення перевірок закупівель Державною аудиторською службою, її міжрегіональними територіальними органами і внесення змін до деяких актів Кабінету Міністрів України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 01.08.2013 №631).

При цьому згідно з п.10 ч.1 ст.10 Закону «Про основні засади здійснення фінансового контролю в Україні» органу державного фінансового контролю надається право звертатися до суду в інтересах держави, якщо підконтрольною установою не забезпечено виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів.

Тобто Державна аудиторська служба України, отримавши інформацію про наявність відповідних порушень у спірному договорі, не була позбавлена можливості здійснити перевірку закупівель щодо укладеного Кіптівсською сільською радою та Товариством з обмеженою відповідальністю «Чернігівгаз збут» договору і додаткових угод до нього. У разі виявлення відповідних порушень ДАСУ могла звернутись до суду з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Чернігівгаз збут» щодо усунення допущених порушень (в тому числі щодо визнання спірного договору недійсним, стягнення коштів).

Колегією суддів встановлено, що з моменту направлення прокурором Державній аудиторській службі України листа від 04.02.2022 та до подання позову минуло майже п`ять місяців, ДАСУ повідомила про відсутність у неї повноважень на звернення до суду із відповідним позовом. Суди не встановили, що ДАСУ вживала інші дії, спрямовані на захист інтересів держави (в тому числі проведення перевірки закупівель та наступного звернення з відповідним позовом о суду, чи у інший спосіб відповідно до її компетенції).

Таким чином, колегія суддів дійшла висновку, що невжиття Державною аудиторською службою України як компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як їй стало відомо про можливе порушення інтересів держави, свідчить про бездіяльність Державною аудиторською службою України. Тому прокурор правомірно звернувся з позовом до суду в інтересах держави в особі Північного офісу Державної аудиторської служби України.

Аналогічні висновки викладені в постанові Верховного Суду від 07.12.2022 у справі №927/189/22.

За таких обставин, суд першої інстанції дійшов необґрунтованого висновку про залишення позову керівника Козелецької окружної прокуратури в особі позивача Північного офісу Державної аудиторської служби України до Товариства з обмеженою відповідальністю «Чернігівгаз Збут» без розгляду

Товариство з обмеженою відповідальністю «Чернігівгаз збут» в апеляційній скарзі зазначає про відсутність негативних наслідків у зв`язку зі зменшенням запланованого річного обсягу постачання природного газу, оскільки усі установи Кіптівської сільської ради, що використовують природний газ для опалення, були забезпечені газовим паливом належної якості та у необхідних обсягах.

Також відповідач стверджує про відсутність факту порушення, оспорення, невизнання права Кіптівської сільської ради та обов`язковість спірного дговору для неї, у зв`язку з цим, на думку скаржника, Кіптівська сільська рада помилково визнана позивачем в розумінні ч.2 ст.45 ГПК.

Колегія суддів вважає вказані твердження апелянта помилковими враховуючи наступне.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 15.09.2020 у справі №469/1044/17 (п.38) зазначено, що за певних обставин прокурор може звертатися до суду в інтересах держави і в особі органу місцевого самоврядування, зокрема тоді, коли цей орган є стороною правочину, про недійсність якого стверджує прокурор. Оскільки таку позовну вимогу вправі заявити, зокрема, будь-яка сторона правочину, відповідний орган як така сторона може бути позивачем. У такій ситуації прокурор для представництва інтересів держави в особі компетентного органу як сторони правочину має продемонструвати, що цей орган не здійснює або неналежним чином здійснює захист відповідних інтересів, не реагуючи на повідомлення прокурора про наявність підстав для звернення до суду (абз.3 ч.4 ст.23 Закону «Про прокуратуру»).

Аналогічний висновок наведено у постановах Верховного Суду від 27.01.2021 у справі №917/341/19, від 02.02.2021 у справі №922/1795/19, від 07.04.2021 у справі №917/273/20, від 18.06.2021 у справі №927/491/19.

Колегією суддів встановлено, що договір № 41АВ147-7-21 укладено між Кіптівською сільською радою (споживач) та Товариством з обмеженою відповідальністю «Чернігівгаз збут» (постачальник). Тобто Кіптівська сільська рада є стороною договору.

Прокурор звертався до сільської ради з повідомленням про те, що внаслідок укладення спірних додаткових угод було порушено п.2 ч.4 ст.36 Закону України «Про публічні закупівлі», у зв`язку з чим у разі незвернення Кіптівської сільської ради до суду з позовом про визнання таких додаткових угод недійсними прокурор має підстави зробити це самостійно відповідно до ст. 53 ГПК та ст.23 Закону України «Про прокуратуру» (листи від 02.02.2022 № 409ВИХ-22, від 15.06.2022 №857ВИХ-22, від 27.06.2022 №1016ВИХ-22).

При цьому Кіптівська сільська рада у листах, адресованих Козелецькій окружній прокуратурі (від 09.02.2022 №03-13/147, від 21.06.2022 №03-10/300, зазначала про відсутність у неї наміру самостійно звертатись до суду про визнання договору недійсним та про відсутність заперечень у разі звернення до суду прокурора із відповідним позовом.

Зважаючи на викладене та виходячи із предмету і підстав позову, сформульованих прокурором, він правильно визначив Кіптівську сільську раду позивачем, компетентним органом, оскільки вона є стороною спірного правочину, втім, не звернулася до суду з позовом про визнання його недійсним після отримання інформації від прокурора про наявні порушення.

Як зазначалося вище, сторони уклали договір за результатами процедури відкритих торгів на виконання вимог Закону України «Про публічні закупівлі», який установлює правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади.

Метою вказаного Закону є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.

Положеннями ст. 3 Закону України «Про публічні закупівлі» визначено, що закупівлі здійснюються за такими принципами: добросовісна конкуренція серед учасників; максимальна економія та ефективність; відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель; недискримінація учасників; об`єктивна та неупереджена оцінка тендерних пропозицій; запобігання корупційним діям і зловживанням.

Відповідно до п. 8 ч. 2 ст. 22 Закону України «Про публічні закупівлі» тендерна документація має містити проект договору про закупівлю з обов`язковим зазначенням порядку змін його умов.

Згідно з ч. 4 ст. 41 зазначеного Закону умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції / пропозиції за результатами електронного аукціону (у тому числі ціни за одиницю товару) переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі або узгодженої ціни пропозиції учасника у разі застосування переговорної процедури, крім випадків визначення грошового еквівалента зобов`язання в іноземній валюті та / або випадків перерахунку ціни за результатами електронного аукціону в бік зменшення ціни тендерної пропозиції / пропозиції учасника без зменшення обсягів закупівлі.

За загальним правилом істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі (ч. 5 ст. 41 Закону України «Про публічні закупівлі»). Однак вказана норма передбачає випадки, коли допустима зміна істотних умов договору про закупівлю.

Прокурор, звертаючись з позовом до суду, просив визнати додаткові угоди до договору недійсними на підставі п.2 ч.5 ст.41 Закону України «Про публічні закупівлі», відповідно до якої зміна істотних умов договору можлива у разі збільшення ціни за одиницю товару до 10% пропорційно збільшенню ціни такого товару на ринку у разі коливання ціни такого товару на ринку за умови, що така зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю, - не частіше ніж один раз на 90 днів з моменту підписання договору про закупівлю. Обмеження щодо строків зміни ціни за одиницю товару не застосовується у випадках зміни умов договору про закупівлю бензину та дизельного пального, газу та електричної енергії.

При цьому п.2 ч.5 ст.41 Закону України «Про публічні закупівлі» прямо передбачає коливання цін на ринку щодо відповідного товару обов`язковою умовою для збільшення ціни договору про закупівлю.

Законодавство не передбачає, які саме документи мають підтверджувати факт коливання цін. Колегія суддів звертає увагу, що передбачена ч. 5 ст. 41 Закону України «Про публічні закупівлі» можливість змінити умови укладеного договору шляхом збільшення ціни за одиницю товару до 10% має на мені запобігання ситуаціям, коли внаслідок істотної зміни обставин укладений договір стає вочевидь невигідним для постачальника. Разом з тим, ця норма застосовується, якщо відбувається значне коливання (зростання) ціни на ринку, яке робить для однієї сторони договору його виконання вочевидь невигідним, збитковим. Тому документи щодо коливання ціни повинні підтверджувати, чому відповідне підвищення цін на ринку зумовлює неможливість виконання договору по ціні запропонованій замовнику на тендері та / або чому виконання укладеного договору стало для постачальника вочевидь невигідним.

Системний аналіз положень ч.1 ст. 525, ст. 526, ч.1 ст. 651 ЦК України та положень п. 2 ч. 5 ст. 41 Закону України «Про публічні закупівлі» дає підстави для висновку про те, що зміна істотних умов договору про закупівлю (збільшення ціни за одиницю товару) є правомірною виключно за таких умов: відбувається за згодою сторін; порядок зміни умов договору має бути визначений самим договором (відповідно до проекту, який входив до тендерної документації); підстава збільшення - коливання ціни такого товару на ринку (обґрунтоване і документально підтверджене постачальником); ціна за одиницю товару може збільшуватися не більше ніж на 10%; загальна сума (ціна) договору не повинна збільшуватися (подібний висновок наведений у постанові Верховного Суду від 09.06.2022 у справі №927/636/21).

У п.3.1 договору встановлено, що розрахунки за поставлений споживачеві газ здійснюються за цінами, що вільно встановлюються між постачальником та споживачем. Підписуючи цей договір, споживач підтверджує, що ознайомлений з тим, що протягом дії договору ціна на газ може змінюватись, про що сторони укладатимуть додаткові угоди. Підписуючи цей договір, споживач підтверджує, що йому надане належне повідомлення про порядок зміни ціни газу протягом дії договору і ніяких інших повідомлень про зміну ціни на газ не вимагається.

З наведеного вбачається, що навіть якщо Кіптівська сільська рада та ТОВ «Чернігівгаз збут» у договорі передбачили можливість змінювати ціну природного газу шляхом укладення відповідних додаткових угод, той факт, що договір укладений шляхом проведення процедури закупівлі, встановлює обмеження, визначені Законом України «Про публічні закупівлі». Зокрема, ціна на газ може збільшуватись у разі коливання ціни на ринку - обґрунтоване та документально підтверджене, якщо це робить для однієї сторони договору його виконання вочевидь невигідним, збитковим.

Апеляційний суд установив, що на підтвердження факту коливання цін ТОВ «Чернігівгаз збут» надало цінові довідки Харківської ТПП, які містять відомості про середньозважені ціни на природний газ за відповідні періоди (які рахуються шляхом ділення загальної вартості укладених на ТБ «Українська енергетична біржа» угод щодо купівлі природного газу на суму обсягів купівлі-продажу протягом усього періоду продажу природного газу). У цих цінових довідках зазначено, що вони мають лише фактографічно-інформативний характер та не враховують умов договорів і контрактів.

Суд апеляційної інстанції дослідив зазначені довідки Харківської ТПП у сукупності з іншими доказами та дійшов висновку, що:

- довідка № 1757/20, яка стала підставою для укладення додаткової угоди №1, була видана ще до укладення договору, а тому не підтверджує коливання ціни товару на ринку в період від дати укладення договору;

- у довідках № 62/21, № 116/21, № 163/21, № 232/21 та 393/21, які стали підставою для укладення додаткових угод №2-6, містяться суперечливі дані щодо середньозваженої ціни ресурсу, на підставі яких визначався відсоток коливання такої ціни.

Наведені довідки не можуть вважатися належним обґрунтуванням для зміни істотних умов договору, оскільки такі документи не містять відомостей щодо динаміки ціни на предмет закупівлі, у них відсутній аналіз вартості природного газу на конкретну дату у порівнянні з попередніми періодами дати укладання договору, чи будь-які інші дані, які б підтверджували коливання ціни природного газу на ринку, у зв`язку з чим не містять належного обґрунтування для зміни істотних умов договору на підставі п. 2. ч. 5 ст. 41 Закону України «Про публічні закупівлі».

Товариство з обмеженою відповідальністю «Чернігівгаз збут» не навело доводів на підтвердження того, що невнесення змін до договору в частині збільшення ціни на природний газ за спірний період було б очевидно невигідним та збитковим для товариства.

Відповідно до ч. 2 ст. 16 Цивільного кодексу України, ст. 20 Господарського кодексу України визнання правочину недійсним є способом захисту цивільних прав та інтересів. Частина 2 ст. 20 Господарського кодексу України серед способів захисту визначає визнання недійсними господарських угод з підстав, передбачених законом.

Згідно ч. 1 ст. 203 Цивільного кодексу України зміст правочину не може суперечити цьому кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам.

У той же час, ч. 1 ст. 215 Цивільного кодексу України передбачено, що підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою-третьою, п`ятою та шостою ст. 203 цього кодексу.

У зв`язку з цим укладення договору з однією ціною 5,94 грн за 1 куб. м природного газу та подальше її підвищення до 9,90 грн за 1 куб. м. шляхом укладення спірних додаткових угод (збільшення ціни на 66,6 %) є порушенням п.2 ч.5 ст.41 Закону України «Про публічні закупівлі», а тому суд першої інстанції дійшов правомірного висновку про те, що додаткові угоди підлягають визнанню недійсними.

Щодо вимоги про стягнення надмірно сплачених коштів, то колегія суддів зазначає наступне.

Апелянт вказує, що оскільки договором передбачена можливість передачі товару у меншій кількості (±3%), передача природного газу в меншій кількості не вважається порушенням, а відтак, ст. 670 ЦК України не може бути застосована до спірних правовідносин. Крім того, збільшення ціни товару за додатковими угодами не пов`язане з фактичним меншим споживанням природного газу споживачем та не є наслідком зменшення обсягу закупівлі, що свідчить про неправильне застосування судом ч. 1 ст. 670 ЦК України.

Відповідно до ст. 12 Закону України «Про ринок природного газу» постачання природного газу здійснюється відповідно до договору, за яким постачальник зобов`язується поставити споживачеві природний газ належної якості та кількості у порядку, передбаченому договором, а споживач зобов`язується оплатити вартість прийнятого природного газу в розмірі, строки та порядку, передбачених договором.

У ч. 2 ст. 712 ЦК України передбачено, що до договору постачання застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено договором, законом або не випливає з характеру відносин сторін.

Відповідно до ст. 655 ЦК України за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму.

У ст. 669 ЦК України визначено, що кількість товару, що продається, встановлюється у договорі купівлі-продажу у відповідних одиницях виміру або грошовому вираженні.

Відповідно до ч. 1 ст. 670 ЦК України якщо продавець передав покупцеві меншу кількість товару, ніж це встановлено договором купівлі-продажу, покупець має право вимагати передання кількості товару, якої не вистачає, або відмовитися від переданого товару та його оплати, а якщо він оплачений, - вимагати повернення сплаченої за нього грошової суми.

Як встановлено колегією суддів, Товариство з обмеженою відповідальністю «Чернігівгаз збут» на виконання умов договору поставило Кіптівській сільські раді 67735,805 куб.м. природного газу (згідно двосторонніх актів приймання-передачі до договору, належним чином засвідчені копії наявні у матеріалах справи). У рахунок оплати вартості природного газу за договором позивачем-2 сплачено на рахунок відповідача 636114,31 грн., що підтверджено копіями платіжних доручень, наявних у матеріалах справи.

Враховуючи первісну ціну у договорі № 41АВ147-7-21 від 06.01.2021, яка складала за 1 куб.м - 5,94 грн. (з ПДВ), без урахування додаткових угод, Кіптівська сільска рада за спожитий природний газ у січні - лютому 2021 повинна була сплатити 402350,682 грн., в той час, як останньою фактично сплачено 636114,31 грн., що перевищує вартість газу відповідно до умов договору на 233764 грн.

Недійсність додаткових угод означає, що зобов`язання сторін регулюються договором. Тому і поставка газу, і його оплата мала здійснюватися сторонами відповідно до умов укладеного договору. Оскільки між сторонами існують договірні відносини, то правовою підставою для задоволення вимог про стягнення надмірно сплачених коштів (коштів, сплачених за товар, який так і не було поставлено) є ч. 1 ст. 670 ЦК України.

Аналогічна позиція викладена в постанові Верховного Суду від 07.02.2023 у справі № 927/188/22.

Таким чином, отримана відповідачем оплата у сумі 233 764, 00 грн. (за товар, який не був поставлений відповідачем) підлягає стягненню з відповідача в межах заявлених вимог на підставі частини 1 статті 670 Цивільного кодексу України.

Відповідно до ч. 4 ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, встановленим обставинам справи; неправильне застосування норм матеріального права (п. 3, 4 ч. 1 ст. 277 ГПК України).

Враховуючи викладене, апеляційний суд дійшов висновку про скасування рішення суду першої інстанції в частині залишення без розгляду позову керівника Козелецької окружної прокуратури в особі Північного офісу Державної аудиторської служби України до Товариства з обмеженою відповідальністю «Чернігівгаз Збут» з прийняттям в цій частині нового рішення про задоволення позову. В іншій частині рішення суду першої інстанції підлягає залишенню без змін.

Водночас, оскільки зазначені в апеляційній скарзі Товариства з обмеженою відповідальністю «Чернігівгаз Збут» доводи не знайшли свого підтвердження під час перегляду рішення судом апеляційної інстанції, тому апеляційна скарга Товариства з обмеженою відповідальністю «Чернігівгаз Збут» підлягає залишенню без задоволення.

Судові витрати підлягають розподілу відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України.

Керуючись ст. ст. 129, 269, 270, 275, 276, 277, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд, -

П О С Т А Н О В И В:

1. Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Чернігівгаз Збут» на рішення Господарського суду Чернігівської області від 14.02.2023 залишити без задоволення.

2. Рішення Господарського суду Чернігівської області від 14.02.2023 у справі №927/373/22 скасувати в частині залишення без розгляду позову керівника Козелецької окружної прокуратури в особі Північного офісу Державної аудиторської служби України до Товариства з обмеженою відповідальністю «Чернігівгаз Збут» про визнання додаткових угод № 1 від 29.01.2021, № 2 від 04.02.2021, № 3 від 08.02.2021, № 4 від 09.02.2021, № 5 від 03.03.2021, № 6 від 05.03.2021 недійсними та стягнення 233 764, 00 грн. та прийняти в цій частині нове рішення про задоволення позовних вимог керівника Козелецької окружної прокуратури в особі Північного офісу Державної аудиторської служби України до Товариства з обмеженою відповідальністю «Чернігівгаз Збут».

3. Викласти п. 2 резолютивної частини рішення в наступній редакції:

«Позов керівника Козелецької окружної прокуратури, в інтересах держави в особі Північного офісу Державної аудиторської служби України та Кіптівської сільської ради до Товариства з обмеженою відповідальністю «Чернігівгаз Збут» про визнання додаткових угод №1 від 29.01.2021, №2 від 04.02.2021, №3 від 08.02.2021, №4 від 09.02.2021, №5 від 03.03.2021, №6 від 05.03.2021 недійсними та стягнення 233 764, 00 грн. задовольнити повністю».

4. В іншій частині рішення Господарського суду Чернігівської області від 14.02.2023 у справі № 927/373/22 залишити без змін.

5. Судові витрати, понесені у зв`язку з переглядом справи у суді апеляційної інстанції, покласти на апелянта.

6. Видачу наказу доручити Господарському суду Чернігівської області.

7. Матеріали справи № 927/373/22 повернути до Господарського суду Чернігівської області.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена до Верховного Суду у порядку та строк, передбачений ст.ст. 286-291 Господарського процесуального кодексу України.

Головуючий суддя В.В. Сулім

Судді О.М. Коротун

Б.О. Ткаченко

Дата складення повного тексту 06.09.2023