УХВАЛА

12 вересня 2023 року

м. Київ

cправа № 924/159/14 (924/374/23)

Верховний Суд у складі судді Касаційного господарського суду Погребняка В. Я.,

розглянувши матеріали касаційної скарги

арбітражного керуючого Харитонюка Євгена Васильовича

на постанову Північно-західного апеляційного господарського суду

від 27.07.2023

у складі колегії суддів: головуючого судді - Тимошенко О. М., суддів - Коломис В. В., Крейбух О. Г.,

та на ухвалу Господарського суду Хмельницької області

від 15.05.2023

у складі колегії суддів: головуючого судді - Грамчук І.В. суддів - Вибодовського О.Д., Крамара С.І.,

за заявою розпорядника майна Товариства з обмеженою відповідальністю "Октант-Центр" - арбітражного керуючого Харитонюка Євгена Васильовича

до відповідача-1 - Товариства з обмеженою відповідальністю "Озерна"

до відповідача-2 - Хмельницької міської ради

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача - Товариства з обмеженою відповідальністю "Октант-Центр"

за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Товариства з обмеженою відповідальністю "Рієлт Буд" та Товариства з обмеженою відповідальністю "Ва-Сан"

про витребування заставного майна боржника ТОВ "Октант-центр" з чужого незаконного володіння

у межах справи № 924/159/14 про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "Октант-центр"

ВСТАНОВИВ:

1. До Касаційного господарського суду у складі Верховно Суду 23.08.2023 надійшла касаційна скарга арбітражного керуючого Харитонюка Євгена Васильовича (далі - Харитонюк Є.В., скаржник) на постанову Північно-західного апеляційного господарського суду від 27.07.2023 та ухвалу Господарського суду Хмельницької області від 15.05.2023 у справі № 924/159/14 (924/374/23).

2. Автоматизованою системою документообігу суду для розгляду справи № 924/159/14 (924/374/23) було визначено колегію суддів у складі: головуючий суддя - Погребняк В. Я., судді: Картере В. І., Васьковський О. В., що підтверджується протоколом автоматизованого розподілу справи між суддями від 23.08.2023.

3. Дослідивши матеріали касаційної скарги Харитонюка Є.В. колегія суддів Касаційного господарського суду виснує про залишення касаційної скарги без руху з огляду на наступне.

4. Статтею 290 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) передбачені вимоги до форми і змісту касаційної скарги, зокрема щодо обов`язкового та конкретного зазначення скаржником підстав касаційного оскарження, передбачених статтею 287 ГПК України.

5. Частиною другою статті 287 ГПК України визначено, що підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 1, 4 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно в таких випадках:

1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;

2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні;

3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах;

6. Якщо судове рішення оскаржується з підстави, передбаченої пунктом 4 частини другої статті 287 ГПК України, касаційна скарга має містити зазначення обставин, наведених у частинах першій, третій статті 310 ГПК України та їх змістовне обґрунтування.

7. Коли скаржник вважає, що судами порушено норми процесуального права щодо не дослідження зібраних у справі доказів, неповного встановлення обставин справи, або встановлення обставин, що мають істотне значення, на підставі недопустимих доказів, у касаційній скарзі має бути конкретно зазначено або обставини, які встановлені на підставі недопустимих доказів та чому на думку скаржника останні є недопустимими, або зібрані у справі докази, які судом не досліджені, що могло б давати підстави для висновку про порушення цим судом норм процесуального права.

8. Також слід враховувати, що за приписами частини другої статті 311 ГПК України порушення норм процесуального права може бути підставою для скасування або зміни рішення лише за умови, якщо це порушення призвело до ухвалення незаконного рішення.

9. За змістом пункту 1 частини третьої статті 310 ГПК України відкриття касаційного провадження через недослідження зібраних у справі доказів можливе лише за умови наявності у касаційній скарзі інших обґрунтованих підстав касаційного оскарження, передбачених пунктами 1, 2, 3 частини другої статті 287 цього Кодексу.

10. Перелік підстав для касаційного оскарження судових рішень, наведений в частині другій статті 287 ГПК України, є вичерпним.

11. Тому при поданні касаційної скарги обґрунтування неправильного застосування судом (судами) норм матеріального права чи порушення норм процесуального права має обов`язково наводитись у взаємозв`язку із посиланням на відповідний пункт (пункти) частини другої статті 287 ГПК України як на підставу для касаційного оскарження судового рішення з вказанням норм права, які на думку скаржника порушено чи застосовано невірно (не у відповідності до висновків Верховного Суду щодо застосування такої норми права).

12. Однак, касаційна скарга арбітражного керуючого Харитонюка Євгена Васильовича, зводиться до викладення фактичних обставин справи, незгоди з оскаржуваним судовим рішенням, цитування окремих норм матеріального та процесуального права, однак її зміст не відповідає вимогам пункту 5 частини другої статті 290 ГПК України.

13. Відповідно до частини другої статті 292 ГПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, що не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

14. Відтак, суд зазначає, що касаційна скарга арбітражного керуючого Харитонюка Євгена Васильовича на постанову Північно-західного апеляційного господарського суду від 27.04.2023 та ухвалу Господарського суду Хмельницької області від 15.05.2023 у справі № 924/159/14(924/374/23) підлягає залишенню без руху з наданням скаржнику строку для усунення недоліків поданої ним касаційної скарги, а саме: надання письмових пояснень в яких зазначити підстави касаційного оскарження, чітко вказати (1) пункт частини другої статті 287 ГПК України, (2) формулювання застосованого судами попередніх інстанцій висновку щодо застосування норми права, з яким не погоджується касатор, (3) норми права щодо якої відсутній висновок її застосування із конкретизацією змісту правовідносин, в яких цей висновок відсутній або вичерпне обґрунтування іншої, передбаченої частиною другою статті 287 ГПК України підстави касаційного оскарження.

На підставі викладеного та керуючись статтями 174, 234, 235, 290, 292, 304 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду

УХВАЛИВ:

1. Касаційну скаргу арбітражного керуючого Харитонюка Євгена Васильовича на постанову Північно-західного апеляційного господарського суду від 27.04.2023 та ухвалу Господарського суду Хмельницької області від 15.05.2023 у справі № 924/159/14 (924/374/23) залишити без руху.

2. Надати скаржнику строк для усунення недоліків касаційної скарги тривалістю десять днів з дня вручення копії цієї ухвали.

3. Попередити скаржника про наслідки недотримання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху, передбачені частиною четвертою статті 174 Господарського процесуального кодексу України, а саме у разі невиконання вимог ухвали, у строк встановлений судом, касаційна скарга вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із касаційною скаргою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Верховного Суду В. Я. Погребняк