ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
______________________________________________________________________
УХВАЛА

11 вересня 2023 року м. ХарківСправа № 922/3965/23

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Жельне С.Ч.

без виклику представників сторін

розглянувши заяву Міністерства юстиції України про вжиття заходів забезпечення позову (вх.№3965 від 08.09.2023) по справі

за позовом Міністерства юстиції України, м.Київ
до 1.Громадської організації "Міжрегіональний фонд сприяння працевлаштуванню", м.Харків 2.Комуністичної партії України, м.Київ
про визнання недійсним договору

ВСТАНОВИВ:

Мністерство юстиції України звернулось до Господарського суду Харківської області з позовною заявою до Громадської організації "Міжрегіональний фонд сприяння працевлаштуванню", Комуністичної партії України, в якій просить суд:

- Визнати недійсним договір дарування нерухомого майна, а саме квартири, загальною площею 63,5 кв.м., що знаходиться за адресою: вул.Фрунзе (вул. Покровська), буд.18, кв.35, м.Ізюм, Харківська обл., укладений 19.06.2015 між Комуністичною партією України (, вул. Борисоглібська, 7, м.Київ, 04070) та Громадською організацією "Міжрегіональний фонд сприяння працевлаштуванню" (, вул. Полтавський шлях, буд. 22, м.Харків, Харківська обл., 61052), посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Гаражою І.П. та зареєстрований за № 1405.

- Скасувати державну реєстрацію прав Громадської організації "Міжрегіональний фонд сприяння працевлаштуванню" (, вул. Полтавський шлях, буд. 22, м.Харків, Харківська обл., 61052) на нерухоме майно, а саме квартиру, загальною площею 63,5 кв.м., що знаходиться за адресою: вул.Фрунзе (вул. Покровська), буд.18, кв.35, м.Ізюм, Харківська обл., реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна - 04.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що рішенням Восьмого апеляційного адміністративного суду від 05.07.2022 у справі №826/9751/14, яке набрало законної сили 27.07.2022 задоволено позов Міністрества юстиції України до Комуністичної партії України, за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Служб безпеки України, Всеукраїнського об`єдання "Свобода", Радикальної партії Олега Ляшка, Громадської організації "Воля-Громада-Козацтво", Української республіканської партії, ОСОБА_1 , за участю Офісу Генерального прокурора, про заборону діяльності політичної партії.Вказаним рішенням заборонено діяльність Комуністичної партії України , передано майно, кошти та інші активи Комуністичної партії України, її обласних, міських, районнихорганізацій, первинних осередків та інших структурних утворень у власність держави. В ході виконання вказаного судового рішення було встановлено, що після подання позовної заяви Міністерством юстиції України у справі №826/9751/14, Комуністичною партією України було відчужено належне їй майно на користь Громадської організації "Міжрегіональний фонд сприяння працевлаштуванню" на підставі договору дарування нерухомого майна, який позивач вважає фіктивним та таким, який підлягає визанню недійсним в силу вимог ст.234 ЦК України.

Разом з позовом позивачем подана до господарського суду заява про вжиття заходів забезпечення позову, в якій просить вжити заходи забезпечення позову, шляхом:

- Накладення арешту на нерухоме майно- квартира, загальною площею 63,5 кв.м., що знаходиться за адресою: вул.Фрунзе (вул. Покровська), буд.18, кв.35, м.Ізюм, Харківська обл., реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна - 04.

- Заборони органам державної реєстрації прав на нерухоме майно, державним реєстраторам прав на нерухоме майно, державним реєстраторам органів місцевого самоврядування, особам , які виконують функції державного реєстратора прав на нерухоме майно, вчиняти будь-які рестраційні дії (реєстрацію прав власності, скасування/припинення реєстрації прав власності та інших речових прав, у тому числі реєстрацію правочинів щодо відчуження, передачі у володіння та користування третім особам та інше) щодо об`єкта нерухомого майна - квартири, загальною площею 63,5 кв.м., що знаходиться за адресою: вул.Фрунзе (вул. Покровська), буд.18, кв.35, м.Ізюм, Харківська обл., реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна - 04.

В обґрунтування заяви про вжиття заходів забезпечення позову позивач вказує, що рішенням Восьмого апеляційного адміністративного суду від 05.07.2022 у справі №826/9751/14, яке набрало законної сили 27.07.2022 задоволено позов Міністрества юстиції України до Комуністичної партії України, за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Служб безпеки України, Всеукраїнського об`єдання "Свобода", Радикальної партії Олега Ляшка, Громадської організації "Воля-Громада-Козацтво", Української республіканської партії, ОСОБА_1 , за участю Офісу Генерального прокурора, про заборону діяльності політичної партії.Вказаним рішенням заборонено діяльність Комуністичної партії України , передано майно, кошти та інші активи Комуністичної партії України, її обласних, міських, районнихорганізацій, первинних осередків та інших структурних утворень у власність держави. В ході виконання судового рішення було встановлено, що після подання позовної заяви Міністерством юстиції України у справі №826/9751/14, Комуністичною партією України було відчужено належне їй майно на користь Громадської організації "Міжрегіональний фонд сприяння працевлаштуванню" на підставі договору дарування нерухомого майна від 19.06.2015. Оскільки на сьогоднішній час частина майна, яка належала Партії та її структурним осередкам , зокрема спірне майно, перебуває у власності пов`язаного із Партією Громадської організації, існують реальні ризики того, що останнім можуть бути вжиті заходи для відчуження цього майна до прийняття рішення у цій справі, а рішення по справі №826/9751/14 не буде виконано у повному обсязі, не буде досягнута мета стосовно передачі майна у власність держави.

Також позивач у заяві зазначає, що підстав для застосування зустрічного забезпечення не існує, оскільки потенційне завдання збитків Громадський організації, які можуть виникнути в результаті забезпечувальних заходів, не передбачається, просить суд не застосовувати заходи зустрічного забезпечення.

Дослідивши матеріали заяви про вжиття заходів забезпечення позову, судом встановлено наступне.

Відповідно до ст. 136 ГПК України, господарський суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 137 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

За змістом ч. 1 ст. 137 ГПК України позов забезпечується, зокрема, накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачу і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною відповідачу вчиняти певні дії; встановленням обов`язку вчинити певні дії; забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві, або виконувати щодо нього інші зобов`язання; зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа або іншого документа, за яким стягнення здійснюється у безспірному порядку; іншими заходами, необхідними для забезпечення ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав та інтересів, якщо такий захист або поновлення не забезпечуються заходами, зазначеними у пунктах 1 - 9 цієї частини.

У пункті 1 постанови пленуму Вищого господарського суду України "Про деякі питання практики застосування заходів до забезпечення позову" від 26.12.2011 р. № 16вказано, що заходи до забезпечення позову застосовуються як гарантія реального виконання рішення суду. При цьому, у вирішенні питання про забезпечення позову господарський суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням:

- розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову;

- забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу;

- наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги;

- імовірності утруднення виконання або невиконання рішення господарського суду в разі невжиття таких заходів;

- запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Відповідно до п. 3 вказаної постанови, умовою застосування заходів до забезпечення позову за вимогами майнового характеру є достатньо обґрунтоване припущення, що майно (в тому числі грошові суми, цінні папери тощо), яке є у відповідача на момент пред`явлення позову до нього, може зникнути, зменшитись за кількістю або погіршитись за якістю на момент виконання рішення. Отже, найдоцільніше вирішувати питання забезпечення позову на стадії попередньої підготовки справи до розгляду.

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову. Про такі обставини може свідчити вчинення відповідачем дій, спрямованих на ухилення від виконання зобов`язання після пред`явлення вимоги чи подання позову до суду (реалізація майна чи підготовчі дії до його реалізації, витрачання коштів не для здійснення розрахунків з позивачем, укладення договорів поруки чи застави за наявності невиконаного спірного зобов`язання тощо). Саме лише посилання в заяві на потенційну можливість ухилення відповідача від виконання судового рішення без наведення відповідного обґрунтування не є достатньою підставою для задоволення відповідної заяви.

Адекватність заходу до забезпечення позову, що застосовується господарським судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється господарським судом, зокрема, зурахуванням співвідношення прав (інтересу), про захист яких просить заявник, з вартістю майна, на яке вимагається накладення арешту, або майнових наслідків заборони відповідачеві вчиняти певні дії.

Обрані заходи до забезпечення позову не повинні мати наслідком повне припинення господарської діяльності суб`єкта господарювання, якщо така діяльність, у свою чергу, не призводитиме до погіршення стану належного відповідачеві майна чи зниження його вартості.

Відповідно до ч. 6 ст. 140 ГПК України про забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову суд постановляє ухвалу. В ухвалі про забезпечення позову суд зазначає вид забезпечення позову і підстави його обрання та вирішує питання зустрічного забезпечення. Суд може також зазначити порядок виконання ухвали про забезпечення позову.

Таким чином, аналіз приписів норм, які регулюють порядок та підстави вжиття заходів забезпечення позову, свідчить, що забезпечення позову є правом суду, що розглядає спір. Заходи по забезпеченню позову застосовується судом, виходячи з обставин справи та змісту заявлених позовних вимог. Вибір способу захисту забезпечення залежить від суті позовних вимог.

Згідност. 13 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Відповідно до ч. 1, 3ст. 74 ГПК кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Згідно зі ст. ст. 76, 77 ГПК України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Як передбачає ч. 4 ст. 137 ГПК України, заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Співмірність передбачає співвідношення господарським судом негативних наслідків від вжиття заходів до забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, та майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Заходи щодо забезпечення позову обов`язково повинні застосовуватися відповідно до їх мети, з урахуванням безпосереднього зв`язку між предметом позову та заявою про забезпечення позову.

Суд вважає, що вжиття заходів забезпечення позову накладенням арешту на нерухоме майно, що належить Громадській організації "Міжрегіональний фонд сприяння працевлаштуванню" на підставі укладеного з Комуністичною партією України договору дарування нерухомого майна, а саме квартири, загальною площею 63,5 кв.м., що знаходиться за адресою: вул.Фрунзе (вул. Покровська), буд.18, кв.35, м.Ізюм, Харківська обл., укладений 19.06.2015 між Комуністичною партією України (, вул. Борисоглібська, 7, м.Київ, 04070) та забороною вчиняти будь-які рестраційні дії стосовно нього, відповідають предмету позову та не перешкоджатимуть діяльності Громадської організації, забезпечить належне та ефективне виконання рішення, яке набрало законної сили у справі №826/9751/14. У разі їх незастосування можливі ризики порушення інтересів держави Україна.

Отже, в цьому випадку, суд дійшов до висновку про необхідність вжиття заходів забезпечення позову для ефективного захисту оспорюваних прав позивача застосування заходу забезпечення позову у вигляді накладення арешту на нерухоме майно та заборони вчинення реєстраційних дій щодо спірного майна.

Відповідно до вимог п. 6 ч. 1 ст. 139 ГПК України, заява про забезпечення позову повинна містити пропозиції заявника щодо зустрічного забезпечення.

За умовамист. 141 ГПК України, суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення). Зустрічне забезпечення, як правило, здійснюється шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів в розмірі, визначеному судом. Розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову. В ухвалі про забезпечення позову або про зустрічне забезпечення зазначаються розмір зустрічного забезпечення або інші дії, що повинен вчинити заявник в порядку зустрічного забезпечення. Строк надання зустрічного забезпечення визначається судом та не може перевищувати десяти днів з дня постановлення ухвали про забезпечення позову або ухвали про зустрічне забезпечення, якщо інше не випливає зі змісту заходів зустрічного забезпечення.

У постанові від 19.02.2019 у справі № 911/1695/18 Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду вказав, що законом так само не встановлено обов`язку суду вимагати від особи, яка звертається із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (ч. 1ст. 141 ГПК України); відповідна вимога лише може висуватися судом з урахуванням обставин справи, але не визначається як неодмінна умова забезпечення позову.

Беручи наявні обставини справи, суд не вбачає підстав для застосування зустрічного забезпечення. Водночас, відповідач чи інша зацікавлена особа не позбавлені права та можливості звернутись до суду з окремим клопотанням про застосування заходів зустрічного забезпечення у відповідності до ст. 141 ГПК України.

Керуючись ст. 136,137,140,141,144,234 ГПК України, суд

УХВАЛИВ:

Заяву Міністерства юстиції України про вжиття заходів забезпечення позову (вх.№3965 від 08.09.2023) - задовольнити.

Накласти арешт на нерухоме майно - квартиру, загальною площею 63,5 кв.м., що знаходиться за адресою: вул.Фрунзе (вул. Покровська), буд.18, кв.35, м.Ізюм, Харківська обл., реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна - 04.

Заборонити органам державної реєстрації прав на нерухоме майно, державним реєстраторам прав на нерухоме майно, державним реєстраторам органів місцевого самоврядування, особам , які виконують функції державного реєстратора прав на нерухоме майно, вчиняти будь-які рестраційні дії (реєстрацію прав власності, скасування/припинення реєстрації прав власності та інших речових прав, у тому числі реєстрацію правочинів щодо відчуження, передачі у володіння та користування третім особам та інше) щодо об`єкта нерухомого майна - квартири, загальною площею 63,5 кв.м., що знаходиться за адресою: вул.Фрунзе (вул. Покровська), буд.18, кв.35, м.Ізюм, Харківська обл., реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна - 04.

Ця ухвала, відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 3 Закону України "Про виконавче провадження", є виконавчим документом.

Стягувачем за цією ухвалою є: Міністерство юстиції України (01001, вул. Городецького, 13, м.Київ, )

Боржником за цією ухвалою є: Громадська організація "Міжрегіональний фонд сприяння працевлаштуванню" (, вул. Полтавський шлях, буд. 22, м.Харків, Харківська обл., 61052).

Ухвала набирає законної сили 11.09.2023 та підлягає негайному виконанню з дня її постановлення. Ухвала може бути пред`явлена до виконання в порядку, передбаченому Законом України "Про виконавче провадження", у строк до 12.09.2026 включно.

Ухвала може бути оскаржена в строки та порядку, передбаченому ст. 255-257 ГПК України. Оскарження ухвали про вжиття заходів забезпечення позову не зупиняє її виконання.

Ухвалу підписано 11.09.2023.

Суддя С.Ч. Жельне

Веб-адреса сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію по справі - http://reyestr.court.gov.ua.