ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД РІВНЕНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

"11" вересня 2023 р. м. Рівне Справа № 918/710/23

Господарський суд Рівненської області у складі судді О. Андрійчук, за участю секретаря судового засідання О. Гуменюк. розглянувши за правилами загального позовного провадження у підготовчому судовому засіданні справу

за позовом ОСОБА_1

до відповідача Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Дім - Богоявленська 14",

третя особа на стороні відповідача, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, Департамент цифрової трансформації та забезпечення надання адміністративних послуг Рівненської міської ради,

про визнання недійсним рішення установчих зборів, оформленого протоколом № 1 від 20.05.2021,

за участю представників:

від позивача: О. Шендера, ордер ВК № 1087238 від 07.08.2023,

від відповідача: О. Басюк, ордер ВК № 1055425 від 07.08.2023,

від третьої особи: не з`явився,

УСТАНОВИВ:

У липня 2023 року Н. Вішнякова звернулася до Господарського суду Рівненської області із позовом до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Дім - Богоявленська 14" про визнання недійсним рішення установчих зборів ОСББ "Дім - Богоявленська 14", оформленого протоколом № 1 від 20.05.2021.

Ухвалою Господарського суду Рівненської області від 21.07.2023 відкрито провадження у справі, прийнято позовну заяву до розгляду за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 07.08.2023.

07.08.2023 від відповідача надійшла заява про залишення позовної заяви без розгляду, оскільки провадження у цій справі відкрито за правилами загального позовного провадження, отже, справа не є малозначною і представництво в такій справі не може здійснювати особа за довіреністю. У свою чергу, позовна заява підписана представником позивачки С. Вішняковим за довіреністю від 16.05.2011, а відтак позовна заява підлягає залишенню без розгляду на підставі пункту 2 частини першої статті 226 ГПК України.

У судовому засіданні 07.08.2023 оголошено перерву на 11.09.2023.

У судове засідання 11.09.2023 з`явилися представники позивача та відповідача.

Суд, розглянувши заяву про залишення позовної заяви без розгляду, вважає за необхідне зазначити таке.

Згідно з підпунктом 11 пункту 161 розділу XV "Перехідні положення" Конституції України (в редакції Закону України від 02.06.2016 № 1401-VIII «Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)») представництво відповідно до пункту 3 частини першої статті 131-1 та статті 131-2 Конституції України виключно прокурорами або адвокатами у Верховному Суді та судах касаційної інстанції здійснюється з 1 січня 2017 року; у судах апеляційної інстанції з 1 січня 2018 року; у судах першої інстанції з 1 січня 2019 року.

Представництво органів державної влади та органів місцевого самоврядування в судах виключно прокурорами або адвокатами здійснюється з 1 січня 2020 року.

Статтею 8 Основного Закону України встановлено, що Конституція України має найвищу юридичну силу. Закони та інші нормативно-правові акти приймаються на основі Конституції України і повинні відповідати їй. Норми Конституції України є нормами прямої дії.

Відповідно до частини першої статті 58 ГПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Отже, представництво в господарському процесі має здійснюватися адвокатом у судах першої інстанції з 1 січня 2019 року у справах, провадження у яких розпочато після 30 вересня 2016 року.

Водночас частиною четвертою статті 131- 2 Конституції України встановлено, що законом можуть бути визначені винятки щодо представництва в суді у трудових спорах, спорах щодо захисту соціальних прав, щодо виборів та референдумів, у малозначних спорах, а також стосовно представництва малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом

недієздатними чи дієздатність яких обмежена.

Чинними нормами ГПК України, зокрема частиною другою статті 58, регламентовано, що при розгляді справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених статтею 59 цього Кодексу.

Згідно зі статтею 12 ГПК України малозначними справами є: 1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Тобто процесуальним законом встановлено, що малозначними є справи, по-перше, визначені такими законом (пункт 1 частини п`ятої статті 12 ГПК України), і по-друге, визнані малозначними судом (пункт 2 частини п`ятої статті 12 ГПК України) (така правова позиція викладена в постанові КГС ВС від 25.06.2018 у справі № 927/5/18).

Отже, Верховний Суд у своїх рішеннях (постанови КГС ВС від 02.10.2018 у справі № 910/2915/18, від 25.06.2018 у справі № 927/5/18, від 01.06.2018 у справі № 904/7536/17, від 11.10.2018 у справі № 910/6435/18) дотримується позиції, що представництво інтересів учасника справи у малозначних справах може здійснюватися не лише адвокатом, а й іншим законним представником з наданням доказів суду щодо уповноваження такої особи на представництво інтересів учасника справи відповідно до вимог процесуального законодавства.

Наведене є винятком із загального правила прямої дії, встановленого статтями 59, 131-2 та підпунктом 11 пункту 161 розділу ХV "Перехідні положення" Конституції України, яким, як зазначалося, передбачено, що представництво відповідно до пункту 3 частини першої статті 131-1 та статті 131-2 Конституції України здійснюється виключно прокурорами або адвокатами у Верховному Суді та судах касаційної інстанції з 1 січня 2017 року; у судах апеляційної інстанції з 1 січня 2018 року; у судах першої інстанції з 1 січня 2019 року.

Як установлено судом із матеріалів справи та пояснень представників сторін, позовна заява у цій справі підписана С. Вішняковим на підставі нотаріально посвідченої довіреності, в якій не міститься посилання на те, що останній є адвокатом. До позовної заяви свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю та/або посвідчення адвоката України не долучено. У судовому засіданні представник позивачки О. Шандера пояснила, що С. Вішняков є сином позивачки, який не є адвокатом.

Ураховуючи правові висновки ОП КГС ВС у постанові від 12.10.2018 у справі № 908/1101/17, особа, яка здійснює представництво за довіреністю, в якій зазначено, що вона видана фізичній особі/ громадянину, повинна мати статус адвоката та отримати свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю (аналогічні висновки викладені в постановах КГС ВС від 04.11.2020 у справі № 910/6421/19 та від 28.04.2020 у справі № 910/8331/19).

Отже, позовна заява підписана фізичною особою, яка не має права на заняття адвокатською діяльністю.

У свою чергу, вказана справа не визнана судом малозначною (зокрема тому, що впливає на права не тільки позивачки та відповідача як юридичної особи, а й усіх власників квартир та нежитлових приміщень, за їх наявності, у багатоквартирному будинку), провадження у справі відкрито за правила загального позовного провадження, а відтак представництво інтересів позивачки має здійснюватися лише адвокатом.

При цьому суд зазначає, що будь-яка процесуальна дія в суді однієї особи в інтересах іншої особи, внаслідок якої вона набуває певних прав та обов`язків (у тому числі підписання та/або подання певного процесуального документа до суду) є представництвом, а отже, на такі правовідносини поширюється дія положень статті 131-2 Конституції України щодо виключного представництва адвокатом інтересів іншої особи (така правова позиція викладена в ухвалах КГС ВС від 05.06.2018 у справі № 910/19006/17, від 02.04.2018 у справі № 911/3215/17, від 08.08.2018 у справі № 905/1082/17, від 10.08.2018 у справі № 906/991/17).

Щодо посилання представника позивача на те, що станом на дату підписання позовної заяви та подання її до суду позивач не знав, за яким провадженням буде здійснюватися розгляд справи, то вирішення відповідного питання відноситься до виключної компетенції суду, а відтак позивач міг передбачити, що розгляд справи може бути відкритий за правилами загального позовного провадження.

За таких обставин судом установлено, що позовна заява Н. Вішнякової підписана особою, яка не має права її підписувати, а тому підлягає залишенню без розгляду на підставі пункту 2 частини першої статті 226 ГПК України.

Відповідно до частин другої -четвертої статті 226 ГПК України про залишення позову без розгляду постановляється ухвала, в якій вирішуються питання про розподіл між сторонами судових витрат, про повернення судового збору з бюджету. Ухвалу про залишення позову без розгляду може бути оскаржено. Особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення обставин, що були підставою для залишення позову без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись статтями 226, 234, 235 ГПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Н. Вішнякової до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Дім - Богоявленська 14" про визнання недійсним рішення установчих зборів ОСББ "Дім - Богоявленська 14", оформленого протоколом № 1 від 20.05.2021, залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її оголошення та може бути оскаржена в порядку і строки, передбачені статтями 254- 257 ГПК України.

Інформацію по справі, що розглядається, можна отримати на сторінці суду на офіційному вебпорталі судової влади України в мережі Інтернет за вебадресою: ttp://rv.arbitr.gov.ua/sud5019/.

Ухвала підписана 11.09.2023.

Суддя О.Андрійчук