ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ПОЛТАВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

04.09.2023 Справа № 917/1588/23

м. Полтава

Суддя Пушко І.І., розглянувши заяву Міністерства юстиції України від 25.08.2023 (вх. № 1694/23 від 31.08.2023) про забезпечення позову в справі

за позовною заявою Міністерства юстиції України (вул. Городецького, 13, м. Київ, 01001, )

до 1. Редакції газети «Набат» (вул. Першотравнева, 19, м. Кременчук, Полтавська область, 39600, )

2. Кременчуцької міської організації Комуністичної партії України (вул. Першотравнева, 19, м. Кременчук, Полтавська область, 39600, )

третя особа, що не заявляють самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача - Комуністична партія України (вул. Борисоглібська, 7, м. Київ, 04070, )

про визнання договору недійсним,

ВСТАНОВИВ:

31.08.2023 до господарського суду Полтавської області від Міністерства юстиції України надійшла заява про вжиття заходів забезпечення позову в рамках майбутнього позовного провадження шляхом:

1) накладення арешту на нерухоме майно адміністративне приміщення загальною площею 94,6 кв.м., що знаходиться за адресою: вул. Першотравнева (вул. Кагала Старшого лейтенанта, вул. Університетська), 19, м. Кременчук, Полтавська область, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна - 04;

2) заборони органам державної реєстрації прав на нерухоме майно, державним реєстраторам прав на нерухоме майно, державним реєстраторам органів місцевого самоврядування, особам, які виконують функції державного реєстратора прав на нерухоме майно, вчиняти будь-які реєстраційні дії (реєстрацію прав власності, скасування/припинення реєстрації права власності та інших речових прав, у тому числі реєстрацію правочинів щодо відчуження, передачі у володіння та користування третім особам та інше) щодо об`єкта нерухомого майна - адміністративного приміщення загальною площею 94,6 кв.м., що знаходиться за адресою: вул. Першотравнева (вул. Кагала Старшого лейтенанта, вул. Університетська), 19, м. Кременчук, Полтавська область, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 04.

В обґрунтування заяви позивач посилається на те, що рішенням Восьмого апеляційного адміністративного суду від 05.07.2022 у справі № 826/9751/14, яке набрало законної сили 27.07.2022, задоволено позовні вимоги Міністерства юстиції України до Комуністичної партії України за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору: Служби безпеки України, Всеукраїнського об`єднання «Свобода», Радикальної партії Олега Ляшка, Громадської організації «Воля-Громада-Козацтво», Української республіканської партії, ОСОБА_1 , за участю Офісу Генерального прокурора, про заборону діяльності політичної партії, заборонено діяльність Комуністичної партії України, майно, кошти та інші активи Комуністичної партії України, її обласних, міських, районних організацій, первинних осередків та інших структурних утворень вирішено передати у власність держави.

З метою повного та об`єктивного виконання рішення у справі № 826/9751/14, Міністерством юстиції було вжито заходів щодо моніторингу відповідних відомостей Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, за результатами якого було встановлено, що у період з 11.07.2014 (дата ухвали Окружного адміністративного суду міста Києва про відкриття провадження у справі № 826/9751/14) по 29.06.2022 (дата ухвали Восьмого апеляційного адміністративного суду з питань забезпечення позову у справі № 826/9751/14), стосовно об`єктів нерухомого майна та земельних ділянок, які належали Комуністичній партії України та її структурним утворенням на праві власності було вчинено ряд договорів дарування об`єктів нерухомого майна.

Так, зокрема, Кременчуцькою міською організацією Комуністичної партії України відчужено адміністративне приміщення загальною площею 94,6 кв.м., що знаходиться за адресою: вул. Першотравнева (вул. Кагала Старшого лейтенанта, вул. Університетська), 19, м. Кременчук, Полтавська область, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна - 04, на підставі договору дарування від 25.12.2015 № 2697, посвідченого приватним нотаріусом Кременчуцького міського нотаріального округу Полтавської області Прокопом О.Е.

Заявник зауважує, що згідно з інформацією, отриманою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 15.08.2023 № 342929044 набувачем спірного майна на підставі спірного договору, стала Редакція газети «Набат», засновником якої є ОСОБА_2 член Комуністичної партії України (перший секретар міського комітету Комуністичної партії України на момент укладення договору дарування).

Зважаючи на викладене, на думку заявника, є підстави вважати, що у цьому випадку було заздалегідь відомо, що такий договір не буде виконаний, що він має інші цілі, ніж передбачені цим договором, тобто між відповідачами умисно укладено фіктивний правочин.

Як зазначено в заяві, наведене свідчить, що укладення, зокрема спірного договору спрямовано не на реальне настання наслідків договору дарування, а має на меті уникнення передачі майна у державну власність.

З огляду на викладене, Мін`юст звернувся до суду із заявою про вжиття заходів забезпечення позову до подання позову шляхом накладення арешту та заборони вчинення реєстраційних дій щодо спірного майна.

При вирішенні заяви судом враховується наступне.

В п. 1 прохальної частини поданої заяви заявник просить прийняти до розгляду заяву про забезпечення позову до подання позову Міністерства юстиції України до Благодійної організації «Благодійний фонд сприяння соціально незахищеним верствам населення» та Комуністичної партії України про визнання недійсним договору.

При цьому, заявником не конкретизовано вимоги про визнання недійсним якого саме договору є предметом майбутнього позову, стосовно забезпечення якого подано заяву.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 ГК України, заява про забезпечення позову подається в письмовій формі, підписується заявником і повинна містити, зокрема, відомості про предмет позову та ціну позову, про забезпечення якого просить заявник (п. 3, 5 ч. 1 ст. 139 ГПК України).

Подана заявником заява вказаним вище вимогам не відповідає.

В тексті заяви про забезпечення позову серед іншого зазначається, що спірне майно має бути повернено у власність КПУ і в подальшому передане державі, про що Мін`юстом буде подано відповідний позов в установленому порядку, а також робиться посилання на наявність обставин, які можуть унеможливлювати виконання судового рішення про визнання недійсним договору дарування нерухомого майна та скасування реєстрації права власності на це майно за першим відповідачем у разі задоволення позову.

Зміст поданої заяви про забезпечення позову не дозволяє суду достеменно встановити, чи будуть входити до предмету позову вимоги про застосування наслідків недійсного правочину (вимоги про повернення майна на користь сторони за договором) та/або вимоги про визнання права власності на певне майно за державою, які мають майновий характер, а також вимоги про скасування державної реєстрації права власності на певне майно.

Одночасно судом приймається до уваги, що суду надається можливість самостійно застосовувати правові наслідки тільки нікчемного правочину (абз. 2 ч. 5 ст. 216 ЦК України), в той час як для оспорюваних правочинів такі наслідки можуть бути застосовані лише за вимогами заінтересованої особи (відповідна правова позиція була викладена, зокрема, в постанові КЦС ВС від 29.05.2019 по справі № 761/12901/13-ц).

В поданих заявах взагалі відсутнє посилання на норми ЦК України, які будуть слугувати підставами для визнання недійсним правочину, що позбавляє суд можливості з`ясувати, чи є предметом позову нікчемний або оспорюваний правочин. Відсутність достатньої конкретизації предмету позову позбавляє суд можливості встановити адекватність та співмірність заходів про забезпечення позову, які просить вчинити заявник, та встановити, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання рішення в разі задоволення позову.

Одночасно звертається увага заявника, що відповідно до правової позиції, яка неодноразово викладалася Верховним Судом, якщо позивач звертається до суду лише з немайновою позовною вимогою, судове рішення у разі задоволення якої не вимагатиме примусового виконання, то в даному випадку не має взагалі застосуватися та досліджуватися така підстава вжиття заходів забезпечення позову, як достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду, а має застосовуватися та досліджуватися така підстава вжиття заходів забезпечення позову як достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду. В таких немайнових спорах має досліджуватися, чи не призведе невжиття заявленого заходу забезпечення позову до порушення вимоги щодо справедливого та ефективного захисту порушених прав, зокрема, чи зможе позивач їх захистити в межах одного цього судового провадження за його позовом без нових звернень до суду (аналогічну правову позицію викладено у постанові Об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 16.08.2018 у справі № 910/1040/18).

Відповідно до ч. 7 ст. 140 ГПК України, суд, встановивши, що заяву про забезпечення позову подано без додержання вимог статті 139 цього Кодексу, повертає її заявнику, про що постановляє ухвалу.

Наведені обставини є підставою для повернення заяви про забезпечення позову з доданими до неї документами заявнику, що не перешкоджає повторному зверненню до господарського суду після усунення недоліків.

Керуючись ст.ст. 139, 140, 234 Господарського процесуального кодексу України, суддя -

УХВАЛИВ:

1. Заяву Міністерства юстиції України від 25.08.2023 (вх. № 1694/23 від 31.08.2023) про вжиття заходів забезпечення позову, подані до звернення до суду із позовною заявою - повернути позивачу.

Додаток: заява про забезпечення позову від 25.08.2023 (вх. № 1694/23 від 31.08.2023) та додані до неї документи, в.ч. платіжна інструкція № 1539 від 24.08.2023 на суму 1342,00 грн.

Ухвала набирає законної сили негайно після її оголошення (у разі неявки всіх учасників справи з моменту її підписання суддею (суддями) та може бути оскаржена до Східного апеляційного господарського суду протягом 10 днів з моменту складення повного тексту ухвали (ст.ст.235,255-256 ГПК України). Згідно ст.257 ГПК України, апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції. Відповідно до п.17.5 Перехідних положень ГПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя І.І.Пушко