ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 вересня 2023 року м. Черкаси справа № 925/1744/21

Господарський суд Черкаської області в складі головуючого судді Чевгуза О.В., з секретарем судового засідання Брус Л.П.,

учасники справи не з`явилися,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Господарського суду Черкаської області у місті Черкаси справу

за позовом ОСОБА_1

до 1) ОСОБА_2 (відповідач 1),

2) Об`єднаного садівничого товариства «Славутич» (відповідач 2),

треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача:

1) Державний реєстратор Управління з питань державної реєстрації Черкаської міської ради Слобожаник Дмитро Андрійович,

2) Управління з питань державної реєстрації Черкаської міської ради,

про визнання незаконним та скасування рішення загальних зборів,

визнання неправомірними дії державного реєстратора,

скасування вчиненого державним реєстратором реєстраційного запису,

зобов`язання відновити записи у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до Господарського суду Черкаської області з позовом до ОСОБА_2 (відповідач 1), Об`єднаного садівничого товариства «Славутич» (відповідач 2) з такими позовними вимогами (позов розглядається судом з урахуванням збільшених позовних вимог, відповідно до позовної заяви (у новій редакції)):

1. визнати незаконним та скасувати рішення загальних зборів ОСТ «Славутич», що оформлене протоколом від 09.10.2021,

2. визнати неправомірними дії державного реєстратора Слобожаника Дмитра Андрійовича щодо проведення реєстраційної дії від 02.12.2021 № 013001147,

3. скасувати вчинений державним реєстратором Слобожаником Дмитром Андрійовичем реєстраційний запис від 02.12.2021 № 013001147,

4. зобов`язати Управління з питань державної реєстрації Черкаської міської ради () відновити записи у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань щодо ОСТ «Славутич» () станом на 01.12.2021.

Позовна заява містить клопотання про витребування у відповідача 1 доказів.

В обґрунтування позовних вимог позивачка зазначає, що є членом садівничого товариства та порушені її корпоративні права. З метою захисту своїх законних прав та інтересів просить визнати незаконним та скасувати рішення загальних зборів, оскільки воно прийняте за відсутності кворуму, без повідомлення членів товариства про скликання зазначених зборів та які не брали в ньому участі. Вимога про визнання неправомірними дій державного реєстратора щодо внесення ним змін до ЄДР та вимога скасувати вчинені державним реєстратором щодо ОСТ «Славутич» реєстраційні записи не є спором з державним реєстратором, адже мотивом звернення до суду є незаконність реєстрації змін пов`язана з поданням неуповноваженою особою документів, справжність та правомірність яких позивачка заперечує у зв`язку з тим, що їх складено з порушенням положень статуту та підробкою протоколу загальних зборів.

Позовні вимоги обґрунтовані положеннями ГК України, Законом України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань», судовою практикою та положеннями Статуту.

20 грудня 2021 року від представника позивача надійшла заява від 17 грудня 2021 року про забезпечення позову.

Ухвалою від 21 грудня 2021 року Господарський суд Черкаської області задовольнив заяву про забезпечення позову; застосував заходи забезпечення позову.

Ухвалою від 22 грудня 2021 року Господарський суд Черкаської області прийняв позовну заяву до розгляду та відкрив провадження у справі; справу вирішив розглядати за правилами загального позовного провадження; підготовче засідання призначив на 13 січня 2022 року; сторонам надана можливість реалізувати свої процесуальні права; витребувано у ОСОБА_2 належним чином завірені копії протоколу загальних зборів Об`єднаного садівничого товариства «Славутич» від 09.10.2021 та реєстру членів ОСТ «Славутич», які взяли участь у голосуванні на загальних зборах товариства, які відбулися 09.10.2021.

12 січня 2022 року від відповідача 1 надійшло клопотання про відкладення підготовчого засідання на іншу дату, оскільки відповідач не отримав позовну заяву, тому просив направити її на його адресу, щоб скористатися своїм правом на подачу відзиву.

13 січня 2022 року від позивача надійшла позовна заява (у новій редакції), що містить клопотання про витребування у відповідача 1 доказів.

Ухвалою від 13 січня 2022 року Господарський суд Черкаської області:

прийняв до розгляду позовну заяву в новій редакції від 12 січня 2022 року;

залучив до участі у справі у якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача:

1) Державного реєстратора Управління з питань державної реєстрації Черкаської міської ради Слобожаника Дмитра Андрійовича,

2) Управління з питань державної реєстрації Черкаської міської ради;

відклав підготовче засідання на 17 лютого 2022 року;

зобов`язав ОСОБА_2 надати суду докази;

третім особам запропонував надати суду письмові пояснення щодо заявленого позову.

Судове засідання призначене на 17 лютого 2022 року не відбулося.

Ухвалою від 17 лютого 2022 року Господарський суд Черкаської області повідомив учасників справи про дату перенесення підготовчого засідання.

21 березня 2022 року від третьої особи 1 Державного реєстратора Управління з питань державної реєстрації Черкаської міської ради Слобожаника Дмитра Андрійовича надійшла інформаційна довідка з поясненнями щодо обставин проведення реєстраційної дії. Держаний реєстратор зазначає, що 02.12.2021 ним було проведену державну реєстрацію змін до відомостей про юридичну особу, по ОСТ «Славутич», а саме зміни відомостей про керівника.

Державна реєстрація змін проводилася на підставі поданих 01.02.2021 документів в ЦНАП м. Черкаси: реєстраційна картка ф-2, протокол з нотаріально засвідченими підписами голови та секретаря зборів, реєстр членів садівничого товариства, адміністративний збір.

Відповідно до наданого протоколу загальна кількість членів товариства складає 351 особа, присутніх на зборах було 259 осіб, що становить 74 відсотки.

Після перевірки та вивчення документів підстав для відмови чи зупинення державної реєстрації змін виявлено не було, сумнівів щодо справжності поданих документів не було, будь-яких попереджень та судових заборон на час проведення реєстраційної дії в ЄДР не було.

Ухвалою від 22 березня 2022 року Господарський суд Черкаської області підготовче засідання відклав на 12 квітня 2022 року; зобов`язав відповідача 1 надати суду докази.

12 квітня 2022 року від представника позивача надійшло клопотання про витребування доказів.

Ухвалою від 12 квітня 2022 року Господарський суд Черкаської області:

підготовче засідання відклав на 03 травня 2022 року;

задовольнив клопотання представника позивача про витребування доказів;

витребував у Золотоніської районної державної адміністрації копію протоколу загальних зборів членів Об`єднаного садового товариства «Славутич», які взяли участь у голосуванні на загальних зборах товариства, які відбулись 09.10.2021 та рішення реєстратора про вчинення реєстраційної дії № 013001147 від 02.12.2021.

02 травня 2022 року від Золотоніської районної державної адміністрації Черкаської області на виконання ухвали Господарського суду Черкаської області від 12 квітня 2022 року надійшли запитувані матеріали реєстраційної справи Об`єднаного садового товариства «Славутич». Від представника позивача клопотання про долучення до матеріалів справи письмових показань свідків.

03 травня 2022 року від відповідача 1 надійшла заява про відкладення розгляду справи до припинення чи скасування воєнного стану в Україні.

Ухвалою від 03 травня 2022 року Господарський суд Черкаської області вирішив підготовче засідання відкласти до стабілізації ситуації в регіоні, з урахуванням місцезнаходження учасників судового провадження та їх представників

26 травня 2022 року до суду надійшло клопотання від ОСОБА_2 про скасування заходів забезпечення позову, вжитих відповідно до ухвали Господарського суду Черкаської області від 21 грудня 2021 року.

Ухвалою від 31 травня 2022 року Господарський суд Черкаської області розгляд клопотання ОСОБА_2 про скасування заходів забезпечення позову призначив в судовому засіданні на 07 червня 2022 року.

07 червня 2022 року від представника позивача надійшли:

клопотання про відкладення розгляду клопотання ОСОБА_2 про скасування заходів забезпечення позову;

клопотання про відмову у розгляді клопотання ОСОБА_2 про скасування заходів забезпечення позову та відкладення підготовчого засідання до стабілізації ситуації в регіоні.

Ухвалою від 07 червня 2022 року Господарський суд Черкаської області відклав розгляд клопотання ОСОБА_2 про скасування заходів забезпечення позову в судовому засіданні на 28 червня 2022 року.

23 червня 2022 року від представника позивача надійшло заперечення на клопотання про скасування заходів забезпечення позову.

Ухвалою від 29 червня 2022 року Господарський суд Черкаської області:

відмовив у задоволенні клопотання ОСОБА_2 від 25 травня 2022 року про скасування заходів забезпечення позову, вжитих ухвалою Господарський суд Черкаської області від 21 грудня 2021 року;

закрив підготовче провадження та призначив справу до судового розгляду по суті у судовому засіданні на 23 серпня 2022 року.

22 серпня 2022 року від позивача, відповідача 1 надійшли клопотання про відкладення розгляду справи до припинення чи скасування воєнного стану в Україні, відповідач 1 також повідомив про зміну місця проживання.

Ухвалою від 23.08.2022 Господарський суд Черкаської області у зв`язку із запровадженням на території України воєнного стану, відповідно до рекомендацій Ради суддів України, з метою недопущення випадків загрози життю, здоров`ю та безпеці відвідувачів, відклав розгляд справи до стабілізації ситуації в регіоні, з урахуванням місцезнаходження учасників судового провадження та їх представників.

Ухвалою від 15.05.2023 Господарський суд Черкаської області, беручи до уваги наявність належних умов для здійснення судочинства, призначив судове засідання для розгляду справи по суті на 20.06.2023.

Ухвалою від 20.06.2023 Господарський суд Черкаської області розгляд справи по суті у судовому засіданні відклав на 05 липня 2023 року. Для забезпечення дотримання прав відповідача 1 бути поінформованим про час і дату призначення наступного судового засідання, розміщено інформацію про виклик ОСОБА_2 на офіційній сторінці Господарського суду Черкаської області веб-порталу судової влади України.

21 червня 2023 року від Департаменту управління справами та юридичного забезпечення надійшло клопотання про розгляд справи по суті за наявними в справі матеріалами.

04 липня 2023 року від позивача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку із його службовим відрядженням до м. Києва, від відповідача 1 заява про відкладення розгляду справи, оскільки він станом на 04.07.2023 перебуває на стаціонарному лікуванні.

Ухвалою від 05.07.2023 Господарський суд Черкаської області:

задовольнив клопотання представника позивача та заяву відповідача 1 про відкладення розгляду справи;

відклав розгляд справи по суті на 04 вересня 2023 року.

Учасники справи належним чином повідомлені про дату, час і місце проведення судового засідання, в засідання не з`явились.

31 серпня 2023 року від відповідача 1 надійшла заява про відкладення розгляду справи, оскільки він приймає участь у розгляді справи в іншому суді.

Суд без виходу до нарадчої кімнати 04.09.2023 постановив розглядати справу за відсутності представників учасників справи.

При цьому, суд зазначає, що відкладення розгляду справи є правом суду, основною передумовою для якого є не відсутність у судовому засіданні представників сторін учасників справи, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні (ст. 202 ГПК України).

У клопотанні про відкладення розгляду справи відсутнє обґрунтування необхідності такого відкладення з метою вчинення будь-яких процесуальних дій, що потребують особистої явки в судове засідання, подання нових доказів у справі, пояснень, тощо.

Суд враховує обізнаність відповідача 1 про судовий розгляд, наявність можливості письмово висловити свою позицію відносно предмету спору, відсутність перешкод для реалізації відповідачем права на судовий захист.

Відповідно до ч. 1 ст. 42 ГПК України, учасники справи мають право: 1) ознайомлюватися з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, одержувати копії судових рішень; 2) подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; брати участь у дослідженні доказів; ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам; 3) подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб; 4) ознайомлюватися з протоколом судового засідання, записом фіксування судового засідання технічними засобами, робити з них копії, подавати письмові зауваження з приводу їх неправильності чи неповноти; 5) оскаржувати судові рішення у визначених законом випадках; 6) користуватися іншими визначеними законом процесуальними правами.

Отже відповідач 1 має право реалізувати всі свої процесуальні права та добросовісно виконати свої обов`язки, передбачені законом з метою повного, всебічного та об`єктивного розгляду справи.

З огляду на вищевикладене та те, що задоволення клопотання відповідача 1 про відкладення розгляду справи призведе до затягування судового процесу, вплине на розгляд справи упродовж розумного строку, зважаючи на те, що неявка представника відповідача не перешкоджає всебічному, повному та об`єктивному розгляду всіх обставин справи, а також приймаючи до уваги, що у матеріалах справи достатньо доказів, які мають значення для правильного вирішення спору, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання відповідача 1 про відкладення розгляду справи.

Відповідно до ст. 219 Господарського процесуального кодексу України рішення у справі прийнято у нарадчій кімнаті.

Після виходу суду з нарадчої кімнати 04.09.2023 вступна та резолютивна частина рішення долучена до матеріалів справи без її проголошення.

Дослідивши наявні у справі докази в їх сукупності, суд встановив такі обставини.

Об`єднане садівниче товариство «Славутич» є об`єднанням громадян. Об`єднанням громадян є добровільне громадське формування, створене на основі єдності інтересів для спільної реалізації громадянами своїх прав і свобод. Дане товариство здійснює свою діяльність на підставі Статуту.

Згідно з положеннями Статуту Об`єднаного садівничого товариства «Славутич» товариство є об`єднанням громадян, яке не має право займатися комерційної та іншою діяльністю з метою отримання прибутку (пункт 1.2).

Товариство набуває прав юридичної особи з моменту його реєстрації, діє на основах самостійності, самоврядування та самофінансування, має самостійний баланс, печатку, штамп зі своїм найменуванням (пункт 1.5).

Статут є основним документом, що регулює його діяльність, він затверджується на загальних зборах та підлягає реєстрації (пункт 1.4.1).

У товаристві створюються відокремлені самоврядні дільниці, які здійснюють свою діяльність на підставі Статуту товариства та Положення про відповідну дільницю, яке затверджується загальними зборами цієї дільниці (пункт 1.4.3).

Товариство здійснює свою діяльність на земельній ділянці, яка складається з земель загального користування, що знаходиться у колективній власності товариства, на орендованих землях, та землях, що знаходяться у приватній власності членів товариства (пункт 1.3).

Розпоряджатися земельними ділянками, що знаходяться у власності товариства та на умовах оренди, можуть виключно загальні збори членів садівничого товариства (пункт 1.3.4).

Членами товариства «Славутич» є орендарі і власники садівничих ділянок, права і обов`язки яких перед товариством є однакові, незалежно від форм володіння землею (пункт 2.1).

Член товариства має право, серед іншого, брати участь у діяльності товариства, обирати та бути обраним в органи його управління та контролю, вносити пропозиції щодо поліпшення роботи товариства, звертатися за захистом своїх прав у випадку порушення (пункт 2.5).

Керівництво товариством загалом та окремими дільницями здійснюється загальними зборами відповідно товариства та цих окремих дільниць, а в період між зборами відповідними правліннями товариства та цих окремих дільниць (пункт 4.1).

Загальні збори обирають терміном на два роки голову правління садівничого товариства, правління та ревізійну комісію (пункт 4.2.2).

Загальні збори членів товариства та його окремих дільниць скликаються правлінням відповідного товариства та його окремої дільниці двічі на рік, повідомлення членів товариства та його окремої дільниці вивішується на інформаційному стенді товариства та його окремої дільниці не пізніше, як за 30 календарних днів до дати проведення зборів. Позачергово загальні збори членів товариства скликаються правлінням товариства на вимогу не менше повного складу членів правління однієї окремої дільниці (пункт 4.7 Статуту).

Член товариства має право звертатися за захистом своїх прав у разі їх порушення (пункт 2.5.3).

Член товариства має право оскаржувати рішення правління чи загальних зборів у разі незгоди з ним (пункт 2.5.5).

09 жовтня 2021 року відбулися загальні збори членів ОСТ «Славутич».

За змістом протоколу загальних зборів членів об`єднаного садового товариства «Славутич» від 09.10.2021 (протокол):

На загальних зборах членів (надалі загальні збори) об`єднаного садівничого товариства «Славутич», ідентифікаційний код юридичної особи: 22798560 (далі Товариство) присутні 259, що складає 74 % від загальної кількості 351 членів товариства.

Порядок денний:

1. Про обрання голови та секретаря загальних зборів Товариства.

2. Про голову правління Товариства.

3. Про обрання правління Товариства.

4. Про обрання ревізійної комісії Товариства.

5. Про посвідчення протоколу та проведення державної реєстрації змін до відомостей про Товариство.

6. Про підписання даного протоколу.

Були прийняті такі рішення:

1. Обрати головою зборів ОСОБА_2 , секретарем зборів ОСОБА_3 .

2. Звільнити з посади голови правління Товариства ОСОБА_4 з 11 жовтня 2021р.; обрати головою правління Товариства ОСОБА_2 з 12 жовтня 2021р.

3. Обрати правління Товариства в кількості 11 осіб:

1. Член Товариства ОСОБА_2 .

2. Член Товариства ОСОБА_5 .

3. Член Товариства ОСОБА_6 .

4. Член Товариства ОСОБА_7 .

5. Член Товариства ОСОБА_8 .

6. Член Товариства ОСОБА_9 .

7. Член Товариства ОСОБА_10 .

8. Член Товариства ОСОБА_3 .

9. Член Товариства ОСОБА_11 .

10. Член Товариства ОСОБА_12 .

11. Член Товариства ОСОБА_13 .

4. Обрати ревізійну комісію Товариства в складі 3 осіб:

1. Член Товариства ОСОБА_14 .

2. Член Товариства ОСОБА_15 .

3. Член Товариства Баштан ІО.ІО.

5. Прийняти пропозицію члена Товариства ОСОБА_5 нотаріально посвідчити протокол засідання загальних зборів від 06.10.2021 та провести державну реєстрацію змін до відомостей про Товариство, цю містяться в Єдиному держаному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, проведення якої доручити Бедулі Ю.М.

6. Прийняти пропозицію члена Товариства ОСОБА_3 та доручити голові та секретарю загальних зборів Товариства підписати даний протокол, зразки підписів посвідчити нотаріально.

Справжність підписів ОСОБА_2 , ОСОБА_16 , які підписали протокол засвідчено приватним нотаріусом Черкаського міського нотаріального округу Іващенко Г.М. 20.10.2021 за №№ 2768, 2769 з використанням спеціальних бланків нотаріальних документів серії НРН №№ 558268, 558269.

Позивачка стверджує, що вона, Голова правління ОСТ «Славутич» - ОСОБА_4 , інші члени кооперативу не були повідомлені та не знали про ініціювання та проведення загальних зборів. Рішення, прийняте за результатами проведених загальних зборів членів ОСТ «Славутич», яке оформлене протоколом від 09.10.2021 являється незаконним, оскільки:

1. Протокол підписаний не уповноваженими на те особами та не завірений печаткою садівничого товариства, що є порушенням п. 4.9. Розділу 4 Статуту ОСТ «Славутич», в якому зазначено, що протоколи загальних зборів членів товариства і засідань правління оформлюється у триденний термін, підписується головою і секретарем зборів, засвідчується печаткою та зберігається в справах товариства постійно, тому протокол від 09.10.2021 не відповідає положенням Статуту і тому являється незаконним.

2. Позивачка не була належним чином повідомлена про скликання зазначених зборів та не брала в них участь, як і інші члени товариства. Згідно з п. 4.7. Статуту про проведення зборів ОСТ «Славутич» члени мають бути повідомлені за 30 днів до дати проведення зборів.

3. Реєстр членів ОСТ «Славутич», що брали участь у голосуванні на загальних зборах 09.10.2021 являється фіктивним та таким, що не відповідає дійсності, оскільки підписи поставлені навпроти прізвища кожного члена кооперативу є підробленими, а також прізвища, що в ньому зазначені не відповідають дійсному Реєстру членів кооперативу.

Згідно з п. 4.3. Статуту загальні збори правомірні за наявності на них більше половини членів товариства, тому рішення було прийнято за відсутності кворуму.

4. 22 жовтня 2021 року Північним апеляційним господарським судом постановлено ухвалу про відкриття апеляційного провадження у справі № 925/1022/20, яка стосується заяви ОСОБА_2 про скасування заходів забезпечення позову від 01.09.2021, які були вжиті відповідно до ухвали Господарського суду Черкаської області від 13.08.2020, згідно з якою було заборонено державним реєстраторам будь-яких органів, а також нотаріусам та особам, уповноваженим на виконання функцій державних реєстраторів, які мають відповідні повноваження щодо внесення будь-яких відомостей та/або змін з будь-яких питань до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб та громадських формувань приймати рішення про державну реєстрацію змін, здійснювати державну реєстрацію змін, здійснювати та (або) проводити реєстраційні дії та вносити до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб та громадських формувань відповідні записи, що стосуються ОСТ «Славутич» (19772, Черкаська область, Золотоніський район, с. Коробівка, ).

Таким чином, з вказаних дій ОСОБА_2 позивачка вбачає порушення діючого законодавства та норм Статуту ОСТ «Славутич», оскільки він не являється уповноваженою особою ОСТ «Славутич» для скликання та проведення загальних зборів членів товариства, не може вчиняти такі дії, адже рішення про скасування заходів забезпечення позову відносно ОСОБА_2 на той час Північним апеляційним господарським судом не було прийнято.

ОСОБА_2 подав фіктивний пакет документів реєстратору Управління з питань державної реєстрації Черкаської міської ради Слобожанику Дмитру Андрійовичу, в результаті чого внесено до ЄДР відомості щодо зміни керівника юридичної особи ОСТ «Славутич».

Про переобрання голови правління ОСТ «Славутич» позивачка, яка є членом кооперативу, дізналась із Витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Відповідно до Витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань 02.12.2021 було проведено державну реєстрацію змін до відомостей про юридичну особу № 013001147, зміна керівника.

Не погоджуючись із даним рішенням державного реєстратора 13.12.2021 представником ОСОБА_1 адвокатом Сучило Артемом Олеговичем було подано адвокатський запит до Управління з питань державної реєстрації Черкаської міської ради з питанням надання копії протоколу загальних зборів членів ОСТ «Славутич» від 09.10.2021 та копію реєстру членів ОСТ «Славутич», які взяли участь у голосуванні на загальних зборах товариства, проте Управління з питань державної реєстрації Черкаської міської ради вказані вище документи не надали.

13 грудня 2021 року було подано адвокатський запит до ОСОБА_4 , що перебував на посаді голови правління ОСТ «Славутич» з питанням надання інформації з копіями документів про підстави проведених загальних зборів членів ОСТ «Славутич» 09.10.2021, а також з питанням хто, коли саме і яким документом було ініційовано загальні збори членів ОСТ «Славутич».

14 грудня 2021 року було отримано письмову відповідь від ОСОБА_4 , в якій він зазначив про відсутність інформації, що стосується ініціювання та проведення загальних зборів членів кооперативу ОСТ «Славутич», а також зазначив, що його ніхто також не повідомляв про вчинення тих дій, та наголосив, що до нього як до голови правління кооперативу ОСТ «Славутич», звертались інші члени кооперативу, які теж зазначали про незнання та не повідомлення їх про проведення таких зборів.

Позивачка звертає увагу на те, що ОСОБА_2 станом на 09.10.2021 фіктивно став головою ОСТ «Славутич» та не мав права на скликання зборів для переобрання голови ОСТ «Славутич».

На підтвердження своїх доводів позивачка також подала клопотання про долучення до справи нотаріально засвідчених заяв свідків ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 .

За змістом частин 1, 2 статті 73 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Згідно з ч. 1, 3 ст. 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу свої вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Відповідно до ст. 76 Господарського процесуального кодексу України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Докази, одержані з порушенням закону, судом не приймаються (ст. 77 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідно до ст. 78 Господарського процесуального кодексу України достовірними є докази, створені (отримані) за відсутності впливу, спрямованого на формування хибного уявлення про обставини справи, які мають значення для справи.

Згідно з ст. 79 Господарського процесуального кодексу України наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Із внесенням 17.10.2019 змін до Господарського процесуального кодексу України його статтю 79 Господарського процесуального кодексу України викладено у новій редакції, чим фактично впроваджено в господарський процес стандарт доказування "вірогідності доказів".

Зазначений стандарт підкреслює необхідність співставлення судом доказів, які надають позивач та відповідач. Тобто, з введенням в дію вказаного стандарту доказування необхідним є не надання достатньо доказів для підтвердження певної обставини, а надання саме тієї кількості, яка зможе переважити доводи протилежної сторони судового процесу.

Іншими словами, тлумачення змісту статті 79 Господарського процесуального кодексу України свідчить, що нею покладено на суд обов`язок оцінювати докази, обставини справи з огляду на їх вірогідність, яка дозволяє дійти висновку, що факти, які розглядаються скоріше були (мали місце), аніж не були.

Одночасно статтею 86 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Обов`язком суду при розгляді справи є дотримання вимог щодо всебічності, повноти й об`єктивності з`ясування обставин справи та оцінки доказів.

Верховний Суд у постановах від 02.10.2018 у справі № 910/18036/17, від 23.10.2019 у справі № 917/1307/18, від 18.11.2019 у справі № 902/761/18, від 04.12.2019 у справі № 917/2101/17 зазначав, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Цей принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони. Одночасно цей принцип не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує. Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний.

Аналогічний стандарт доказування застосовано Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 18.03.2020 у справі № 129/1033/13-ц (провадження № 14-400цс19).

У практиці Європейського суду з прав людини також трапляються рішення, в яких суд посилається на баланс вірогідностей задля оцінки обставин у справі. Так, зокрема, у рішенні від 23.08.2016 (заява № 59166/12) Дж. К. та Інші проти Швеції (J.K. AND OTHERS v. SWEDEN) Європейський суд з прав людини наголошує, що "У країнах загального права у кримінальних справах діє стандарт доказування "поза розумним сумнівом ("beyond reasonable doubt"). Натомість, у цивільних справах закон не вимагає такого високого стандарту; скоріше цивільна справа повинна бути вирішена з урахуванням "балансу вірогідностей". Суд повинен вирішити, чи являється вірогідність того, що на підставі наданих доказів, а також правдивості тверджень заявника, вимога цього заявника заслуговує довіри".

Відповідно до ст. 87, 88 ГПК України показання свідка це повідомлення про відомі йому обставини, які мають значення для справи. Не є доказом показання свідка, який не може назвати джерела своєї обізнаності щодо певної обставини, або які ґрунтуються на повідомленнях інших осіб.

Показання свідка викладаються ним письмово у заяві свідка.

У заяві свідка зазначаються ім`я (прізвище, ім`я та по батькові), місце проживання (перебування) та місце роботи свідка, поштовий індекс, реєстраційний номер облікової картки платника податків свідка за його наявності або номер і серія паспорта, номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти (за наявності), обставини, про які відомо свідку, джерела обізнаності свідка щодо цих обставин, а також підтвердження свідка про обізнаність із змістом закону щодо кримінальної відповідальності за надання неправдивих показань та про готовність з`явитися до суду за його викликом для підтвердження своїх свідчень.

Підпис свідка на заяві посвідчується нотаріусом. Не вимагається нотаріальне посвідчення підпису сторін, третіх осіб, їх представників, які дали згоду на допит їх як свідків.

ОСОБА_19 у заяві свідка зазначає, що являється членом правління Дільниці № 3 ОСТ «Славутич» згідно з протоколом № 12 позачергових загальних зборів членів ОСТ «Славутич» від 18.07.2020 року та його, як члена правління та члена ОСТ «Славутич» не було повідомлено про скликання зборів від 09.10.2021 року, що являється порушенням п. 4.7. Статуту товариства, а також він не знав про їх проведення та не брав в них участі.

ОСОБА_20 у заяві свідка зазначає, що являється членом кооперативу ОСТ «Славутич» та, що в Реєстрі членів ОСТ «Славутич» від 09.10.2021 року, що є додатком до Протоколу від 09.10.2021 року під номером 51 вказане її прізвище ім`я по-батькові та в строчці «результат голосування» зазначено «За», а також навпроти її прізвища міститься нібито її підпис. Однак, звертає увагу Суду на те, що її ніхто не повідомляв про скликання зборів від 09.10.2021 року, (що є порушенням п. 4.7. Статуту товариства), а також не знала про їх проведення, не брала участі в даних зборах та не ставила свій підпис в Реєстрі членів ОСТ «Славутич» від 09.10.2021 року під номером 51.

ОСОБА_17 у заяві свідка зазначає, що являється членом кооперативу ОСТ «Славутич» та що в Реєстрі членів ОСТ «Славутич» від 09.10.2021 року, що є додатком до Протоколу від 09.10.2021 року під номером 181 вказане його прізвище ім`я по-батькові та в строчці «результат голосування» зазначено «За», а також навпроти його прізвища міститься нібито його підпис. Однак, звертає увагу Суду на те, що його ніхто не повідомляв про скликання зборів від 09.10.2021 року, (що є порушенням п. 4.7. Статуту товариства), а також він не знав про їх проведення, не брав участі в даних зборах та не ставив свій підпис в Реєстрі членів ОСТ «Славутич» від 09.10.2021 року під номером 181.

Згідно з ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу, зокрема, може захищати свої права та охоронювані законом інтереси шляхом звернення до суду у випадку їх порушення, оспорювання чи невизнання.

Згідно з ч. 2 ст. 4 ГПК України юридичні особи та фізичні особи - підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням.

Відповідно до положень статті 167 Господарського кодексу України корпоративні відносини це відносини, які виникають, змінюються та припиняються щодо права особи, частка якої визначається у статутному капіталі (майні) господарської організації, що включають правомочності на участь цієї особи в управлінні господарською організацією, отримання певної частки прибутку (дивідендів) даної організації та активів у разі ліквідації останньої відповідно до закону, а також інші правомочності, передбачені законом та статутними документами.

Стаття 55 Господарського кодексу України визначає господарські організації як юридичні особи, створені відповідно до Цивільного кодексу України, державні, комунальні та інші підприємства, створені відповідно до цього Кодексу, а також інші юридичні особи, які здійснюють господарську діяльність та зареєстровані в установленому законом порядку.

В силу частин першої, другої статті 3 Господарського кодексу України під господарською діяльністю у цьому Кодексі розуміється діяльність суб`єктів господарювання у сфері суспільного виробництва, спрямована на виготовлення та реалізацію продукції, виконання робіт чи надання послуг вартісного характеру, що мають цінову визначеність. Господарська діяльність, що здійснюється для досягнення економічних і соціальних результатів та з метою одержання прибутку, є підприємництвом, а суб`єкти підприємництва - підприємцями. Господарська діяльність може здійснюватись і без мети одержання прибутку (некомерційна господарська діяльність).

За способом утворення (заснування) та формування статутного капіталу стаття 63 Господарського кодексу України відносить кооперативні підприємства до корпоративних, а за формою власності до підприємств колективної власності.

Корпоративне підприємство характеризується тим, що утворюється, як правило, двома або більше засновниками за їх спільним рішенням (договором), діє на основі об`єднання майна та/або підприємницької чи трудової діяльності засновників (учасників), їх спільного управління справами, на основі корпоративних прав, у тому числі через органи, що ними створюються, участі засновників (учасників) у розподілі доходів та ризиків підприємства.

Підприємством колективної власності визнається корпоративне або унітарне підприємство, що діє на основі колективної власності засновника (засновників) (стаття 93 Господарського кодексу України).

Кооперативи як добровільні об`єднання громадян з метою спільного вирішення ними економічних, соціально-побутових та інших питань можуть створюватися у різних галузях (виробничі, споживчі, житлові тощо). Діяльність різних видів кооперативів регулюється законом (стаття 94 Господарського кодексу України).

Наведені норми кореспондуються із нормами статей 83, 85, 86 Цивільного кодексу України, згідно з положеннями яких юридичні особи можуть створюватися у формі товариств, установ та в інших формах, встановлених законом.

Особливості створення кооперативів та ведення господарської діяльності обслуговуючими кооперативами визначається Законом України «Про кооперацію».

За змістом положень статей 2, 6, 9 Закону України «Про кооперацію» кооператив це юридична особа, державна реєстрація якого проводиться в порядку, передбаченому законом. Відповідно до завдань та характеру діяльності кооперативи поділяються на такі типи: виробничі, обслуговуючі та споживчі. За напрямами діяльності кооперативи можуть бути сільськогосподарськими, житлово-будівельними, садово-городніми, гаражними, торговельно-закупівельними, транспортними, освітніми, туристичними, медичними тощо.

Обслуговуючий кооператив це кооператив, який утворюється шляхом об`єднання фізичних та/або юридичних осіб для надання послуг переважно членам кооперативу, а також іншим особам з метою провадження їх господарської діяльності. Обслуговуючі кооперативи надають послуги іншим особам в обсягах, що не перевищують 20 відсотків загального обороту кооперативу. Обслуговуючий кооператив надає послуги своїм членам, не маючи на меті одержання прибутку (статті 2, 23 Закону України «Про кооперацію»).

Таким чином, обслуговуючий кооператив незалежно від напряму його діяльності є господарською організацією, юридичною особою, яка здійснює некомерційну господарську діяльність з моменту державної реєстрації на підставі закону та свого статуту.

Члени кооперативу незалежно від напряму його діяльності є носіями корпоративних прав, а відносини між його членами та кооперативом, які пов`язані зі створенням, діяльністю, управлінням або припиненням діяльності такої юридичної особи, є корпоративними.

Правова позиція викладена в постановах Великої Палати Верховного Суду від 24.04.2019 у справі № 509/577/18, від 01.10.2019 у справі № 910/7554/18 та від 17.12.2019 № 904/4887/18.

Відповідно до статті 15 Закону України «Про кооперацію» вищим органом управління кооперативу є загальні збори членів кооперативу.

Частиною першою статті 8 Закону України «Про кооперацію» визначено, що статут кооперативу є правовим документом, що регулює його діяльність. Статут містить відомості, зокрема, про порядок скликання загальних зборів, порядок формування, склад і компетенцію органів управління та органів контролю кооперативу, а також порядок прийняття ними рішень, у тому числі з питань, рішення з яких приймається одноголосно чи кваліфікованою більшістю голосів членів кооперативу, які беруть участь у загальних зборах.

Рішення загальних зборів учасників (акціонерів, членів) та інших органів юридичної особи є актами ненормативного характеру (індивідуальними актами), тобто офіційними письмовими документами, що породжують певні правові наслідки, які спрямовані на регулювання господарських відносин і мають обов`язковий характер для суб`єктів цих відносин.

Порядок скликання та проведення загальних зборів учасників юридичної особи визначений законодавством України, за положеннями якого учасники (акціонери, члени) юридичної особи мають бути до початку загальних зборів повідомлені про дату, місце, час проведення та порядок денний таких зборів. Такий порядок скликання загальних зборів вищого органу управління юридичної особи не залежить від її організаційно-правової форми, є загальноприйнятим та таким, що гарантує забезпечення права учасника (акціонера, члена) юридичної особи на участь в управлінні нею.

Відповідно до частини першої статті 12 Закону України «Про кооперацію» та частини першої статті 99 Господарського кодексу України одним з основних прав члена кооперативу є участь в господарській діяльності кооперативу, а також в управлінні кооперативом, його право голосу на загальних зборах.

Права члена кооперативу можуть бути визнані порушеними внаслідок недотримання вимог закону про скликання і проведення загальних зборів, якщо він не зміг взяти участь у загальних зборах, належним чином підготуватися до розгляду питань порядку денного, зареєструватися для участі у загальних зборах тощо. При цьому позивачеві не може бути відмовлено у задоволенні вимог про визнання недійсними рішень загальних зборів тільки з мотивів недостатності його голосів для зміни результатів голосування з прийнятих загальними зборами членів рішень, оскільки вплив члена на прийняття загальними зборами рішень не вичерпується лише голосуванням.

Аналогічна правова позиція Верховного Суду викладена в постанові від 06.08.2020 у справі № 918/636/19.

Відповідно до усталеної судової практики підставами для визнання недійсними рішень загальних зборів акціонерів (учасників) господарського товариства можуть бути: порушення вимог закону та/або установчих документів під час скликання та проведення загальних зборів товариства; позбавлення акціонера (учасника) товариства можливості взяти участь у загальних зборах; порушення прав чи законних інтересів акціонера (учасника) товариства рішенням загальних зборів.

Безумовною підставою для визнання недійсними рішень загальних зборів у зв`язку з порушенням прямих вказівок закону є: прийняття загальними зборами рішення за відсутності кворуму для проведення загальних зборів або в разі неможливості встановлення наявності кворуму; прийняття загальними зборами рішень з питань, не включених до порядку денного загальних зборів товариства; відсутність протоколу загальних зборів.

Правовий висновок наведений у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 03 листопада 2020 року у справі № 916/3133/17.

Неповідомлення учасника про загальні збори не є беззаперечною підставою для визнання рішень, ухвалених на таких зборах, недійсними. Подібні за змістом висновки викладено у постановах Верховного Суду від 07.09.2021 у справі № 916/2506/20, від 15.06.2022 у справі № 910/6685/21, від 27.03.2023 у справі № 906/908/21, від 28.03.2023 у справі № 916/213/22, від 30.05.2023 у справі № 916/212/22, від 07.06.2023 у справі № 916/211/22.

У кожній справі суд оцінює сукупність всіх встановлених обставин, зокрема зміст ухвалених на зборах рішень (наскільки вони порушують права або законні інтереси учасника), наявність кворуму, баланс інтересів позивача і інших учасників, які голосували за прийняття оскаржуваних рішень тощо.

Виходячи з встановлених обставин та положень п. 4.7. Статуту в редакції 2020 року, суду не надані докази дотримання порядку скликання загальних зборів та/або їх проведення, що порушує права позивачки як учасника на участь в управлінні Товариства, а тому є підставою для визнання недійсним рішення загальних зборів членів Товариства, оформлене протоколом загальних зборів членів Товариства від 09.10.2021.

Відповідач 1 доводів позивачки не спростував, доказів не надав.

Вимога про скасування реєстраційного запису є похідною від корпоративного спору та залежить від наявності самого порушеного права, яке підлягає захисту в ефективний спосіб, і підлягає вирішенню в цьому провадженні. Це узгоджується з позицією Верховного Суду, викладеній постановах Великої Палати Верховного Суду від 05.06.2018 (справа № 11-479апп18 (№ 805/4506/16-а), від 22.08.2018 у справі № 805/4505/16-а, від 16.10.2018 у справі № П/811/1296/17, від 04.06.2019 у справі № 826/4204/18, від 12.06.2019 у справі № 344/10480/16-а, від 19.09.2018 у справі № 802/4213/13-а, від 02.11.2018 у справі № 821/893/15-а, від 23.11.2018 у справі № 822/2202/16.

Судом враховано, що у постанові Великої Палати Верховного Суду від 04.09.2018 у справі № 904/5857/17 зазначено, що особа, яка вважає своє право чи інтерес порушеними через подання та внесення до ЄДР недостовірних відомостей, може вимагати їх захисту через корегування відомостей ЄДР та відображенні в ЄДР відповідних дійсних відомостей у спосіб, що забезпечить ефективне відновлення і захист її порушених прав та інтересів, зокрема, шляхом скасування запису в ЄДР (п. 2 ч. 1 ст. 25 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань»). Спір між учасниками юридичної особи або спір учасників юридичної особи з цією юридичною особою щодо скасування запису в ЄДР є корпоративним спором і підлягає вирішенню за правилами господарського судочинства. Зазначена вимога має похідний характер від корпоративного спору та залежить від наявності самого порушеного права, яке підлягає захисту в ефективний спосіб.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 9 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань» в Єдиному державному реєстрі містяться, зокрема, відомості про керівника юридичної особи (крім державних органів і органів місцевого самоврядування як юридичних осіб) та про інших осіб (за наявності), які можуть вчиняти дії від імені юридичної особи, у тому числі підписувати договори, подавати документи для державної реєстрації тощо: прізвище, ім`я, по батькові, дата народження, реєстраційний номер облікової картки платника податків або серія та номер паспорта (для фізичних осіб, які мають відмітку в паспорті про право здійснювати платежі за серією та номером паспорта, інформація для здійснення зв`язку з керівником юридичної особи (телефон та/або адреса електронної пошти)), дані про наявність обмежень щодо представництва юридичної особи.

Отже, внесення відомостей до Єдиного державного реєстру щодо зміни керівника на підставі документів, поданих особою, яка не має на це повноважень, документів, які суперечать законам України, не відповідає принципу верховенства права, а також встановленим статтею 4 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань» засадам об`єктивності, достовірності та повноти.

Оскільки суд дійшов до висновку про визнання недійсним/незаконним рішення загальних зборів, то вимога щодо скасування реєстраційної дії про зміну керівника, яка проведена на підставі цього рішення, є обґрунтованою та підлягає задоволенню.

Щодо вимоги про визнання неправомірними дій державного реєстратора, які полягають у внесенні 02.12.2021 до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань відомостей про керівника на підставі документів правомірність яких позивачка заперечує, суд зазначає, що за усталеною практикою, встановивши, що дані вимоги є похідними від корпоративного спору, оскільки оскаржуваний запис було вчинено на підставі рішення зборів учасників, суд дійшов до висновку про їх задоволення шляхом скасування державної реєстрації таких змін у зв`язку з задоволенням основних позовних вимог про визнання недійсним рішення загальних зборів, на підставі яких їх було вчинено.

Відповідно до ч. 2 ст. 173 ГПК України похідною позовною вимогою є вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги).

Статтею 25 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань» встановлено, що державна реєстрація та інші реєстраційні дії проводяться на підставі судових рішень, що набрали законної сили та тягнуть за собою зміну відомостей в Єдиному державному реєстрі, а також що надійшли в електронній формі від суду або державної виконавчої служби відповідно до Закону України «Про виконавче провадження» щодо, зокрема, скасування реєстраційної дії/запису в Єдиному державному реєстрі.

За наведених підстав, а також за необґрунтованістю позовних вимог про зобов`язання Управління з питань державної реєстрації Черкаської міської ради (), третьої особи у справі, відновити записи у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань щодо ОСТ «Славутич» станом на 01.12.2021, тобто відновити такий стан юридичної особи садівничого товариства, що існував в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань до моменту вчинення державним реєстратором оскаржуваних реєстраційних дій, суд у задоволені позову в цій частині відмовляє.

Заходи забезпечення позову продовжують діяти протягом 90 днів з дня набрання вказаним рішенням законної сили або можуть бути скасовані за вмотивованим клопотанням учасника справи в силу приписів ч. 7 ст. 145 ГПК України.

Частиною 2 статті 129 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що судовий збір, від сплати якого позивач у встановленому порядку звільнений, стягується з відповідача в дохід бюджету пропорційно розміру задоволених вимог, якщо відповідач не звільнений від сплати судового збору.

Згідно з частиною 2 статті 129 Господарського процесуального кодексу України інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються:

1) у разі задоволення позову - на відповідача;

2) у разі відмови в позові - на позивача;

3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Частиною 9 статті 129 Господарського процесуального кодексу України визначено, що у випадку зловживання стороною чи її представником процесуальними правами або якщо спір виник внаслідок неправильних дій сторони, суд має право покласти на таку сторону судові витрати повністю або частково незалежно від результатів вирішення спору.

Суд дійшов висновку, що спір у справі виник із неправильних дій відповідача 1, які фактично призвели до прийняття на загальних зборах неправомірного рішення, оформленого протоколом від 09.10.2021, тому судові витрати, в т.ч. за подання заяви про забезпечення позову, покладаються на відповідача 1 відповідно до частини 9 статті 129 Господарського процесуального кодексу України.

Керуючись статтями 129, 236-241 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд Черкаської області

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити частково.

Визнати незаконними та скасувати рішення загальних зборів Об`єднаного садівничого товариства «Славутич» (19772, Черкаська область, Золотоніський район, с. Коробівка, ), що оформлене протоколом від 09.10.2021.

Скасувати вчинений державним реєстратором Управління з питань державної реєстрації Черкаської міської ради Слобожаником Дмитром Андрійовичем (вул. Благовісна, 170, м. Черкаси, 18001) реєстраційний запис від 02.12.2021 № 013001147, здійснений на підставі протоколу від 01.12.2021

В решті позову відмовити.

Стягнути з ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 , код РНОКПП НОМЕР_1 ) в дохід бюджету 5675,00 грн судового збору.

Заходи забезпечення позову, вжиті судом ухвалою від 21.12.2021 продовжують діяти протягом дев`яноста днів з дня набрання рішенням законної сили або можуть бути скасовані за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до Північного апеляційного господарського суду протягом 20 днів з дня складання повного тексту рішення.

Повне рішення складене та підписане 12 вересня 2023 року.

Суддя О.В. Чевгуз