УХВАЛА

про відмову в задоволенні клопотань про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін та про залишення позову без розгляду

08.09.2023Справа № 910/12563/23

Суддя Господарського суду міста Києва Нечай О.В., розглянувши матеріали справи

за позовом Акціонерного товариства "Українська залізниця" в особі Філії "Центр забезпечення виробництва" Акціонерного товариства "Українська залізниця"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Альянсметпром"

про стягнення 217 117,71 грн

ВСТАНОВИВ:

Акціонерне товариство "Українська залізниця" в особі Філії "Центр забезпечення виробництва" Акціонерного товариства "Українська залізниця" (далі - позивач) звернулось до Господарського суду міста Києва з позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю "Альянсметпром" (далі - відповідач) про стягнення пені в розмірі 217 117,71 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням відповідачем взятих на себе зобов`язань за Договором купівлі-продажу № ОД/НХ-22-253дНЮ від 01.09.2022.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 14.08.2023 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі № 910/12563/23, справу визнано малозначною, постановлено розглядати її за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін (без проведення судового засідання) та серед іншого встановлено сторонам строки для подання ними відповідних заяв по суті справи.

31.08.2023 до загального відділу діловодства Господарського суду міста Києва від відповідача надійшли відзив на позовну заяву, клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін, а також клопотання про залишення позовної заяви без розгляду.

Розглянувши клопотання відповідача про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін, суд дійшов висновку про наступне.

Відповідно до частин 1, 2 статті 2 Господарського процесуального кодексу України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

У частині 3 статті 12 Господарського процесуального кодексу України зазначено, що спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Частиною 1 статті 247 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи.

При цьому, частиною 5 статті 12 Господарського процесуального кодексу України визначено, що для цілей цього Кодексу малозначними справами є: 1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з частинами 2, 3 статті 247 Господарського процесуального кодексу України у порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції господарського суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті; при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) ціну позову; 2) значення справи для сторін; 3) обраний позивачем спосіб захисту; 4) категорію та складність справи; 5) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; 6) кількість сторін та інших учасників справи; 7) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 8) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Предметом позову в даній справі є стягнення 217 117,71 грн, відтак ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, у зв`язку з чим справа може розглядатися у порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Враховуючи характер спірних правовідносин та предмет доказування у цій справі, справа підлягає розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у ній матеріалами.

Відповідно до ч. 5 ст. 252 Господарського процесуального кодексу України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої із сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

У поданому до суду клопотанні про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач не навів суду жодного належного обґрунтування в чому полягають особливості предмету доказування у цій справі та необхідності призначення судового засідання для виконання завдання господарського судочинства.

Посилання відповідача на необхідність дослідження електронних доказів, що є новим інститутом у вітчизняному судочинстві, а також значення справи для відповідача суд не може прийняти в якості достатніх підстав для постановлення ухвали про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін, оскільки встановлення всіх обставин справи, за висновком суду, може бути здійснено без призначення у справі судового засідання.

Водночас суд звертає увагу, що сторони не позбавлені права та можливості викладати свої доводи та заперечення проти позову у відповідних заявах по суті справи в порядку спрощеного позовного провадження.

Згідно з ч. 6 ст. 252 Господарського процесуального кодексу України суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін за одночасного існування таких умов: 1) предметом позову є стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

З огляду на вищевикладене, оскільки предметом позову в даній справі є стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням (викликом) сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи, суд дійшов висновку про необхідність відмови в задоволенні клопотання відповідача про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Щодо клопотання відповідача про залишення позову без розгляду.

Вказане клопотання обґрунтоване тим, що спір виник з правовідносин сторін, що виникли при виконанні умов Договору купівлі-продажу №ОД/НХ-22-253дНЮ від 01.09.2022, укладеного між Акціонерним товариством "Українська залізниця" в особі Регіональної філії "Одеська залізниця" Акціонерного товариства "Українська залізниця" та Товариством з обмеженою відповідальністю "Альянсметпром".

Отже, за доводами відповідача, договір стосується діяльності Регіональної філії "Одеська залізниця" Акціонерного товариства "Українська залізниця", а не Філії "Центр забезпечення виробництва" Акціонерного товариства "Українська залізниця", тому, оскільки Довіреність в порядку передоручення не підтверджує повноважень адвоката Оксеня А.В. здійснювати дії, пов`язані з діяльністю Регіональної філії "Одеська залізниця" Акціонерного товариства "Українська залізниця", відповідач вважає наявними підстави передбачені п. 2 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України для залишення позову без розгляду.

Відповідно до частини 2 статті 162 та частини 5 статті 164 Господарського процесуального кодексу України позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

До позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Судом встановлено, що позовну заяву від імені Акціонерного товариства "Українська залізниця" в особі Філії "Центр забезпечення виробництва" Акціонерного товариства "Українська залізниця" підписав адвокат Оксень А.В., який діє на підставі Довіреності в порядку передоручення, посвідченої приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Деделюк С.Ю. 20.06.2023 за реєстровим № 1445.

Вказана довіреність видана виконуючим обов`язки директора виконавчого Філії "Центр забезпечення виробництва" Акціонерного товариства "Українська залізниця" Кисельовим С.В. та заступником директора виконавчого Філії "Центр забезпечення виробництва" Акціонерного товариства "Українська залізниця" Ірхіним Є.В. в порядку передоручення на підставі Довіреності, посвідченої приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Ісаєнко О.В. 16.06.2023 за реєстровим № 2145, згідно з якою виконуючого обов`язки директора виконавчого Філії "Центр забезпечення виробництва" Акціонерного товариства "Українська залізниця" Кисельова С.В. та заступника директора виконавчого Філії "Центр забезпечення виробництва" Акціонерного товариства "Українська залізниця" Ірхіна Є.В. уповноважено здійснювати дії в інтересах Акціонерного товариства "Українська залізниця", що пов`язані з діяльністю Філії "Центр забезпечення виробництва" Акціонерного товариства "Українська залізниця".

Відтак наявними в матеріалах справи доказами підтверджуються повноваження адвоката Оксеня А.В. на представництво інтересів Акціонерного товариства "Українська залізниця" в особі Філії "Центр забезпечення виробництва" Акціонерного товариства "Українська залізниця", у зв`язку з чим підстави для залишення позову без розгляду відсутні.

У свою чергу відсутність порушеного права, про що стверджує відповідач, чи невідповідність обраного позивачем способу його захисту способам, визначеним законодавством, є підставою для ухвалення судом рішення про відмову в задоволенні позову.

Керуючись статтями 234, 235, 252 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. У задоволенні клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "Альянсметпром" про розгляд справи № 910/12563/23 в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін відмовити.

2. У задоволенні клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "Альянсметпром" про залишення позову без розгляду відмовити.

3. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя О.В. Нечай