ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"04" вересня 2023 р. Справа№ 910/175/23

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Алданової С.О.

суддів: Демидової А.М.

Владимиренко С.В.

при секретарі судового засідання Алчієвій І.В.

за участю представників сторін згідно протоколу судового засідання

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу керівника Подільської окружної прокуратури міста Києва

на ухвалу Господарського суду міста Києва від 06.03.2023 про залишення позову без розгляду

у справі № 910/175/23 (суддя: Босий В.П.)

за позовом керівника Подільської окружної прокуратури міста Києва в інтересах держави в особі:

1) Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації

2) Управління житлово-комунального господарства та будівництва Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації

3) Комунального підприємства по утриманню зелених насаджень Солом`янського району міста Києва

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Манго-Груп"

про визнання додаткових угод недійсними та стягнення 190 525,80 грн.,

ВСТАНОВИВ:

Керівник Подільської окружної прокуратури міста Києва звернувся до Господарського суду міста Києва в інтересах держави в особі Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації, Управління житлово-комунального господарства та будівництва Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації та Комунального підприємства по утриманню зелених насаджень Солом`янського району міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Манго-Груп" про визнання додаткових угод №1-4, 6 до договору про закупівлю від 24.02.2021 №54/2021 недійсними та стягнення 190 525,80 грн.

Обґрунтовуючи позовні вимоги прокурор посилався на те, що внесення спірними додатковими угодами змін до договору про закупівлю від 24.02.2021 №54/2021, укладеного між позивачем-3 та відповідачем, вчинено з порушенням вимог Закону України "Про публічні закупівлі", у зв`язку з чим підлягають визнанню недійсними, а надмірно сплачені кошти - поверненню до бюджету.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 06.03.2023 у справі № 910/175/23 позов залишено без розгляду на підставі пунктів 2, 5 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України.

Не погоджуючись з прийнятою ухвалою, керівник Подільської окружної прокуратури міста Києва звернувся до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу Господарського суду міста Києва від 06.03.2023 у справі № 910/175/23 про залишення позову без розгляду та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Апеляційна скарга обґрунтована тим, що оскаржувана ухвала є незаконною, прийнятою з неповним з`ясуванням обставин, що мають значення для справи, з порушенням норм процесуального права і неправильним застосуванням норм матеріального права та такою, що перешкоджає подальшому провадженню у справі.

Так, в апеляційній скарзі апелянт посилається на те, що висновки суду першої інстанції про те, що прокурором не доведено наявності у позивачів-1,-2 повноважень щодо захисту інтересів держави у даних правовідносинах, прийняті з неналежним дослідженням повноважень таких суб`єктів, з неправильним застосуванням статті 23 Закону України "Про прокуратуру" та в порушення статей 2, 236, 237 Господарського процесуального кодексу України. Вказує, що визначаючи у якості позивача орган державної влади чи комунальне підприємство, прокурор не здійснює захисту інтересів таких суб`єктів, а захищає порушені інтереси держави, які тісно пов`язані з діяльністю або повноваженнями таких суб`єктів. При цьому задоволення позову в даній справі призведе насамперед до відновлення державного інтересу шляхом спрямування коштів до місцевого бюджету. Стверджує, що суд першої інстанції невірно розтлумачив положення статті 23 Закону України "Про прокуратуру" та фактично погодився з безпідставними доводами позивачів щодо невірного визначення прокурором процесуального становища сторін у справі через наявність повноважень на захист інтересів держави у Київської міської ради.

Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 24.03.2023 апеляційна скарга у справі № 910/175/23 передана на розгляд колегії суддів у складі: Алданова С.О. (головуючий), Демидова А.М., Владимиренко С.В.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 27.03.2023 апеляційну скаргу керівника Подільської окружної прокуратури міста Києва на ухвалу Господарського суду міста Києва від 06.03.2023 про залишення позову без розгляду у справі № 910/175/23 було залишено без руху та надано строк 10 днів з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху для усунення недоліків шляхом подання до Північного апеляційного господарського суду доказу сплати судового збору за подання апеляційної скарги у сумі 2684,00 грн.

В межах строків, встановлених ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 27.03.2023, керівником Подільської окружної прокуратури міста Києва подано заяву про усунення недоліків, до якої додано платіжну інструкцію № 395 від 17.03.2023 про сплату судового збору у сумі 2 684,00 грн.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 10.04.2023 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою керівника Подільської окружної прокуратури міста Києва на ухвалу Господарського суду міста Києва від 06.03.2023 про залишення позову без розгляду у справі № 910/175/23; розгляд апеляційної скарги призначено на 08.05.2023; витребувано з Господарського суду міста Києва матеріали справи № 910/175/23; запропоновано учасникам судового процесу подати відзив, заперечення на апеляційну скаргу та інші заяви/клопотання протягом 10 днів з дня отримання даної ухвали.

18.04.2023 на адресу суду надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому позивач-1, просить залишити її без задоволення, а ухвалу суду першої інстанції - без змін. Свої доводи обґрунтовує тим, що суд першої інстанції дійшов правильного висновку щодо того, що у прокурора відсутні підстави, визначені законом, для звернення до суду з даним позовом в інтересах Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації.

18.04.2023 до Північного апеляційного господарського суду надійшов відзив позивача-2 на апеляційну скаргу, в якому останній просить відмовити у задоволенні апеляційної скарги керівника Подільської окружної прокуратури міста Києва, а ухвалу суду першої інстанції залишити без змін, посилаючись на те, що ухвала Господарського суду міста Києва від 06.03.2023 постановлена з повним з`ясуванням обставин, що мають значення для справи, а також з дотриманням норм процесуального та матеріального права.

18.04.2023 до суду надійшов відзив позивача-3 на апеляційну скаргу, в якому останній також просить залишити її без задоволення, а ухвалу суду першої інстанції - без змін.

Матеріали справи №910/175/23 надійшли на адресу Північного апеляційного господарського суду 19.04.2023.

02.05.2023 на адресу Північного апеляційного господарського суду від відповідача надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому він просить апеляційну скаргу керівника Подільської окружної прокуратури міста Києва залишити без задоволення, а ухвалу Господарського суду міста Києва від 06.03.2023 про залишення позову без розгляду залишити без змін, посилаючись на те, що місцевий господарський суд абсолютно правомірно дійшов висновку щодо того, що у прокурора відсутні підстави, визначені законом для звернення до суду з даним позовом в інтересах позивачів, та з дотриманням норм матеріального та процесуального права постановив оскаржувану ухвалу.

04.05.2023 до суду надійшли відповіді прокурора на відзиви позивачів, в яких останній навів аргументи на спростування викладених позивачами у відзивах обставин.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 11.05.2023 зупинено провадження у справі № 910/175/23 до закінчення перегляду Великою Палатою Верховного Суду справи № 905/1907/21.

18.05.2023 до Північного апеляційного господарського суду надійшла відповідь прокурора на відзив відповідача, в якій останній навів аргументи на спростування викладених відповідачем у відзиві обставин.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 03.08.2023 поновлено провадження у справі № 910/175/23; розгляд апеляційної скарги керівника Подільської окружної прокуратури міста Києва на ухвалу Господарського суду міста Києва від 06.03.2023 у справі № 910/175/23 призначено на 04.09.2023.

Представники позивачів у судовому засіданні 04.09.2023 проти вимог апеляційної скарги заперечували, просили залишити її без задоволення, а ухвалу суду першої інстанції - без змін.

Представник прокуратури в судовому засіданні 04.09.2023 вимоги апеляційної скарги підтримав, просив ухвалу суду першої інстанції скасувати, а справу направити для продовження розгляду.

Представник відповідача в судове засідання 04.09.2023 не з`явився, про час та місце судового розгляду повідомлявся у встановленому законом порядку, що підтверджується наявним в матеріалах справи повідомленням про вручення поштового відправлення.

Також, 01.09.2023 на адресу суду від ТОВ «Манго-Груп» надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, в якому відповідач просить відкласти розгляд справи № 910/175/23 на іншу дату у зв`язку з перебуванням юрисконсульта підприємства у відрядженні.

Дослідивши подане відповідачем клопотання про відкладення розгляду справи, а також заслухавши думку присутніх представників учасників справи, колегія суддів прийшла до висновку про відсутність правових підстав для його задоволення та відкладення розгляду справи з огляду на наступне.

Так, доданий до клопотання наказ № 108-кв прийнято директором ТОВ «Манго-Груп» 01.09.2023, а ухвалу про поновлення провадження та призначення справи до розгляду на 04.09.2023 відповідачем отримано 10.08.2023.

Таким чином, відповідач був завчасно повідомлений про розгляд справи судом апеляційної інстанції та мав об`єктивну можливість забезпечити явку представника у судове засіданні з метою реалізації права на розгляд справи за його участі.

Відповідно до частин 2, 3 статті 120 ГПК України суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою. Виклики і повідомлення здійснюються шляхом вручення ухвали в порядку, передбаченому цим Кодексом для вручення судових рішень.

За змістом частини 12 статті 270 ГПК України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінку сторін, предмета спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції (§ 66 - 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005р. у справі "Смірнова проти України").

Разом з цим, застосовуючи згідно з ч. 1 ст. 4 ГПК України, ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" при розгляді справи ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, колегія суддів зазначає, що право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (пункт 35 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії" (Alimentaria Sanders S.A. v. Spain") від 07.07.1989) (аналогічне застосування прецедентної практики Європейського суду з прав людини викладено в постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 26.09.2019 у справі № 908/98/18; від 13.09.2019 у справі № 904/4105/18).

Суд апеляційної інстанції з метою дотримання прав сторін на судовий розгляд справи упродовж розумного строку, гарантованих пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, враховуючи те, що явка представників сторін обов`язковою не визнавалась, а участь в засіданні суду є правом, а не обов`язком сторони, зважаючи на відсутність обґрунтованих клопотань про відкладення розгляду справи, дійшов висновку про можливість розгляду справи за відсутності представника відповідача, який повідомлений про судовий розгляд справи в апеляційному порядку.

За змістом пункту 14 частини 1 статті 255 ГПК України окремо від рішення суду першої інстанції можуть бути оскаржені в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції про залишення позову (заяви) без розгляду.

Згідно з частиною 1 статті 271 ГПК України апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції розглядаються в порядку, передбаченому для розгляду апеляційних скарг на рішення суду першої інстанції з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

Відповідно до статті 269, частини 1 статті 270 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. У суді апеляційної інстанції справи переглядаються за правилами розгляду справ у порядку спрощеного позовного провадження з урахуванням особливостей, передбачених при перегляді справ в порядку апеляційного провадження.

Розглянувши матеріали справи, дослідивши представлені докази в їх сукупності, заслухавши пояснення присутніх представників учасників справи, перевіривши правильність застосування місцевим господарським судом норм матеріального та процесуального права, Північний апеляційний господарський суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення апеляційної скарги в межах викладених скаржником доводів та вимог, виходячи з наступного.

Частиною 4 статті 236 ГПК України, яка кореспондується з положеннями частини 6 статті 13 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" встановлено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Відповідно до частини 3 статті 3 ГПК України до господарського суду у справах, віднесених законом до його юрисдикції, мають право звертатися особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Згідно з частиною 3 статті 41 ГПК України у господарських справах можуть також брати участь органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Стаття 53 ГПК України встановлює, що у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі набуває статусу позивача.

Відповідно до частини 4 статті 53 ГПК України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує: 1) в чому полягає порушення інтересів держави, 2) необхідність їх захисту, 3) визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає 4) орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Велика Палата Верховного Суду неодноразово зазначала, що у випадку, коли держава вступає в цивільні правовідносини, вона має цивільну правоздатність нарівні з іншими їх учасниками. Держава набуває і здійснює цивільні права й обов`язки через відповідні органи, які діють у межах їхньої компетенції. Отже, поведінка органів, через які діє держава, розглядається як поведінка держави у відповідних, зокрема цивільних, правовідносинах. Тому у відносинах, в які вступає держава, органи, через які вона діє, не мають власних прав і обов`язків, а наділені повноваженнями (компетенцією) представляти державу у відповідних правовідносинах (див. постанови Великої Палати Верховного Суду від 20.11.2018 у справі № 5023/10655/11 (підпункти 6.21, 6.22), від 26.02.2019 у справі № 915/478/18 (підпункти 4.19, 4.20), від 26.06.2019 у справі № 587/430/16-ц (пункт 26), від 18.03.2020 у справі № 553/2759/18 (пункт 35), від 06.07.2021 у справі № 911/2169/20 (підпункт 8.5), від 23.11.2021 у справі № 359/3373/16-ц (пункт 80), від 20.07.2022 у справі № 910/5201/19 (пункт 75), від 05.10.2022 у справах № 923/199/21 (підпункт 8.16) і № 922/1830/19 (підпункт 7.1)).

Велика Палата Верховного Суду також звертала увагу на те, що в судовому процесі держава бере участь у справі як сторона через її відповідний орган, наділений повноваженнями у спірних правовідносинах (див. постанови від 27.02.2019 у справі № 761/3884/18 (пункт 35), від 23.11.2021 у справі № 359/3373/16-ц (пункт 81), від 20.07.2022 у справі № 910/5201/19 (пункт 76), від 05.10.2022 у справах № 923/199/21 (підпункт 8.17) і № 922/1830/19 (підпункт 7.2)). Тобто під час розгляду справи в суді фактичною стороною у спорі є держава, навіть якщо позивач визначив стороною у справі певний орган (див. постанови Великої Палати Верховного Суду від 26.06.2019 у справі № 587/430/16-ц (пункт 27), від 23.11.2021 у справі № 359/3373/16-ц (пункт 81), від 05.10.2022 у справах № 923/199/21 (підпункт 8.18) і № 922/1830/19 (підпункт 7.3)).

У пункті 55 постанови від 14.12.2022 у справі № 2-3887/2009 Велика Палата Верховного Суду зазначила, що ці висновки актуальні також щодо участі територіальної громади в цивільних правовідносинах та судовому процесі.

Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України (частина 2 статті 19 Конституції України).

Пунктом 3 частини 1 статті 131-1 Конституції України передбачено, що прокуратура здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Питання представництва інтересів держави прокурором у суді врегульовано у статті 23 Закону України "Про прокуратуру" № 1697-VII, який набрав чинності 15.07.2015. Частина 1 цієї статті визначає, що представництво прокурором держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів держави, у випадках та порядку, встановлених законом.

Згідно з абзацами 1 та 2 частини 3 статті 23 Закону України "Про прокуратуру" прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною 4 цієї статті, крім випадку, визначеного абзацом 4 цієї частини.

Абзац 3 частини 3 цієї статті передбачає заборону здійснення прокурором представництва в суді інтересів держави в особі державних компаній, а також у правовідносинах, пов`язаних із виборчим процесом, проведенням референдумів, діяльністю Верховної Ради України, Президента України, створенням та діяльністю засобів масової інформації, а також політичних партій, релігійних організацій, організацій, що здійснюють професійне самоврядування, та інших громадських об`єднань.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 21.06.2023 у справі №905/1907/21.

Враховуючи наведене вище, суд першої інстанції дійшов вірного висновку, що заборона на здійснення прокурором представництва в суді інтересів держави в особі державних компаній (в тому числі, і комунальних підприємств), передбачена абзацом 3 частини 3 статті 23 Закону, має застосовуватись з урахуванням положень абзацу 1 частини 3 цієї статті, який передбачає, що суб`єкт, в особі якого прокурор може звертатись із позовом в інтересах держави, має бути суб`єктом владних повноважень, незалежно від наявності статусу юридичної особи.

З матеріалів справи вбачається, що у даній справі прокурор подав позов в інтересах держави в особі Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації, Управління житлово-комунального господарства та будівництва Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації та Комунального підприємства по утриманню зелених насаджень Солом`янського району міста Києва.

Згідно з пунктом 1.1 статуту Комунального підприємства по утриманню зелених насаджень Солом`янського району м. Києва (далі - Підприємство), затвердженого розпорядженням Київської міської державної адміністрації від 17.12.2001 № 2715 (далі - Статут), Підприємство створено за рішенням Київської міської ради від 02.10.2001 № 59/1493 "Про деякі питання діяльності підприємств, що входять до складу Київського державного комунального об`єднання зеленого будівництва "Київзеленбуд", є правонаступником Комунального підприємства "Ятрань" Жовтневого району, Комунального підприємства зеленого господарства Залізничного району, Комунального підприємства зеленого господарства Радянського району "Діброва", в частині прав та обов`язків, що випливають з переданого ними майна, засновано на комунальній власності територіальної громади м. Києва і підпорядковується Київській міській державній адміністрації.

Відповідно до пункту 3.2 Статуту Підприємство здійснює свою діяльність на засадах повної господарської самостійності, госпрозрахунку, є юридичною особою, має самостійний баланс, розрахунковий та інші рахунки в установах банку, круглу печатку із своїм найменуванням, штамп, бланки та інші реквізити. Права і обов`язки юридичної особи Підприємство набуває з моменту його державної реєстрації.

Підприємство має право укладати угоди, набувати майнові та особисті немайнові права, нести обов`язки, бути позивачем і відповідачем у суді, господарському суді та третейському суді (пункт 3.3 Статуту).

Підприємство входить до складу Київського комунального об`єднання зеленого будівництва та експлуатації зелених насаджень міста "Київзеленбуд" (пункт 3.4 Статуту).

Пунктом 5.1 Статуту майно Підприємства становлять основні фонди та оборотні кошти, а також інші матеріальні та фінансові ресурси, вартість яких відображається у його самостійному балансі.

Основним узагальнюючим показником фінансових результатів господарської діяльності Підприємства є прибуток (пункт 8.1 Статуту).

У подальшому розпорядженням виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 31.12.2014 № 1574 було внесено зміни до Статуту Підприємства, зокрема:

Пункт 1.1. статті 1 Статуту Підприємства викладено у такій редакції:

"1.1 Комунальне підприємство по утриманню зелених насаджень Солом`янського району м. Києва (далі - Підприємство) створено рішенням Київської міської ради від 02.10.2001 № 59/1493 "Про деякі питання діяльності підприємств, що входять до складу Київського державного комунального об`єднання зеленого будівництва "Київзеленбуд", є правонаступником Комунального підприємства "Ятрань" Жовтневого району, Комунального підприємства зеленого господарства Залізничного району, Комунального підприємства зеленого господарства Радянського району "Діброва", в частині прав та обов`язків, що випливають з переданого ними майна, засновано на комунальній власності територіальної громади міста Києва і підпорядковується Департаменту міського благоустрою та збереження природного середовища виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації). Засновником та власником Підприємства є територіальна громада міста Києва, від імені якої виступає Київська міська рада.".

Пункт 3.2 статті 3 Статуту викладено в такій редакції:

"3.2 Підприємство здійснює свою діяльність на засадах повної господарської самостійності, госпрозрахунку, є юридичною особою, має відокремлене майно, самостійний баланс, рахунки в установах банку та може мати печатки. Права і обов`язки юридичної особи Підприємство набуває з моменту його державної реєстрації.".

Таким чином, згідно з положеннями Статуту Підприємство є комерційним підприємством, створеним з метою отримання прибутку та діє на принципах повного господарського розрахунку.

Здійснення прокурором представництва в суді інтересів держави в особі комерційних підприємств законом не передбачено.

Оскільки підприємство є комерційним підприємством та діє на принципах повного господарського розрахунку, тобто не утримується за кошти місцевого бюджету, відсутнє порушення інтересів територіальної громади у цій справі.

Схожа за змістом правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 09.08.2023 у справі № 911/272/22.

За приписами пункту 2 частини 1 статті 226 ГПК України суд залишає позов без розгляду, якщо позовну заяву не підписано або підписано особою, яка не має права підписувати її, або особою, посадове становище якої не вказано.

Таким чином, на переконання колегії суддів, місцевий господарський суд дійшов вірного висновку про відсутність підстав для представництва прокурором в інтересах держави в особі позивача-3, а відтак позов у цій частині підлягає залишенню без розгляду відповідно до положень пункту 2 частини 1 статті 226 ГПК України.

Слід також зазначити, що за приписами пункту 10 частини 2 статті 182 ГПК України у підготовчому засіданні суд, вирішує заяви та клопотання учасників справи.

Згідно з пунктом 5 частини 1 статті 226 ГПК України суд залишає позов без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі №912/2385/18 сформульовано, зокрема, такий правовий висновок, що захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні компетентні органи, а не прокурор. Прокурор не повинен вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати компетентний орган, який може і бажає захищати інтереси держави. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідний компетентний орган, який усупереч вимогам закону не здійснює захисту або робить це неналежно.

Наявність бездіяльності компетентного органу повинна бути предметом самостійної оцінки суду в кожному випадку звернення прокурора з позовом за конкретних фактичних обставин.

Бездіяльність компетентного органу (нездійснення захисту інтересів держави) означає, що компетентний орган знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, мав повноваження для захисту, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

Прокурор, звертаючись до суду з позовом, повинен обґрунтувати та довести бездіяльність компетентного органу.

Звертаючись до компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

З матеріалів справи вбачається, що у підготовчому провадженні представниками позивачів-1,-2 були подані заяви в порядку статті 226 ГПК України, в яких в прохальній частині хоча і викладено вимогу про закриття провадження у справі, проте із суті таких заяв вбачається вимога про залишення позову без розгляду, що було також підтверджено у відзивах позивачів-1,-2 на апеляційну скаргу.

Як встановлено судом першої інстанції, такими особами позов прокурора не підтримується з огляду на те, що саме Київською міською радою було прийнято бюджет на 2021 рік, і саме вона має виступати належним позивачем у даній справі.

Згідно з пунктом 23 частини 1 статті 26 Закону України "Про місцеве самоврядування" виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради вирішується, зокрема, питання з розгляду прогнозу місцевого бюджету, затвердження місцевого бюджету, внесення змін до нього; затвердження звіту про виконання відповідного бюджету.

Вищенаведене, зокрема, означає, що ніякі інші органи чи посадові особи місцевого самоврядування не мають права приймати рішення з питань, віднесених до виключної компетенції сільських, селищних, міських рад. У свою чергу, ці ради також не мають права передавати вирішення цих питань іншим органам та посадовим особам місцевого самоврядування.

Так, саме Київською міською радою було прийнято рішення про бюджет міста Києва на 2021 рік.

Відповідно до пункту 30 частини 1 статті 26 Закону України "Про місцеве самоврядування" виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради вирішується, зокрема, питання про створення, ліквідацію, реорганізацію та перепрофілювання підприємств, установ та організацій комунальної власності відповідної територіальної громади.

Як зазначалось вище, Підприємство створено рішенням Київської міської ради від 02.10.2001 № 59/1493 "Про деякі питання діяльності підприємств, що входять до складу Київського державного комунального об`єднання зеленого будівництва "Київзеленбуд" засновано на комунальній власності територіальної громади міста Києва і підпорядковується Департаменту міського благоустрою та збереження природного середовища виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації). Засновником та власником Підприємства є територіальна громада міста Києва, від імені якої виступає Київська міська рада.

Підприємство здійснює свою діяльність на засадах повної господарської самостійності, госпрозрахунку, є юридичною особою, має відокремлене майно, самостійний баланс, рахунки в установах банків та може мати печатки.

Враховуючи вищевикладене у Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації відсутні повноваження щодо затвердження місцевого бюджету, а також щодо створення підприємств, установ та організацій комунальної власності відповідної територіальної громади. Визначеними повноваженнями наділена виключно Київська міська рада.

Крім того, відповідно до розпорядження Солом`янської в місті Києві державної адміністрації від 12.01.2021 № 29 "Про затвердження структури та чисельності структурних підрозділів Солом`янської в місті Києві державної адміністрації" Управління житлово-комунального господарства та будівництва є структурним підрозділом адміністрації зі статусом юридичної особи публічного права.

Отже, Управління житлово-комунального господарства та будівництва Солом`янської в місті Києві державної адміністрації є структурним підрозділом позивача-1 та має статус юридичної особи публічного права, та як структурний підрозділ останнього утворено в установленому законодавством порядку розпорядженням позивача-1.

Відповідно до пункту 15 Положення про Управління житлово-комунального господарства та будівництва Солом`янської в місті Києві державної адміністрації від 17.02.2023 № 116, управління утримується за рахунок коштів бюджету міста Києва.

Так, Управління житлово-комунального господарства та будівництва Солом`янської в місті Києві державної адміністрації зобов`язання та платежі з бюджету здійснює виключно в межах затвердженого органом місцевого самоврядування бюджетного призначення та в межах визначених відповідним рішенням Київської міської ради коштів.

Слід також зазначити, що позивач-3 входить до складу Київського комунального об`єднання зеленого будівництва та експлуатації зелених насаджень міста "Київзеленбуд", яке координує діяльність Підприємства.

Отже, Підприємство не підпорядковується Управлінню житлово-комунального господарства та будівництва Солом`янської в місті Києві державної адміністрації і не є підзвітним та підконтрольним останньому.

В той же час, прокурором належним чином не доведено суду, що саме позивачі-1,-2 є органами, до компетенції яких віднесені відповідні повноваження, спрямовані на захист інтересів держави у даній справі.

З урахуванням викладеного, місцевий господарський суд дійшов вірного висновку, з яким погоджується колегія суддів, що позов у цій частині також підлягає залишенню без розгляду відповідно до положень пункту 2 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України.

Таким чином, доводи апеляційної скарги про те, що оскаржувана ухвала є незаконною, прийнятою з неповним з`ясуванням обставин, що мають значення для справи, з порушенням норм процесуального права і неправильним застосуванням норм матеріального права та такою, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, - не знайшли свого підтвердження під час перегляду справи в апеляційному порядку.

Відповідно до статті 276 ГПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Враховуючи вищевикладене, ухвала Господарського суду міста Києва від 06.03.2023 у справі № 910/175/23 відповідає загальним вимогам, встановленим статтею 234 ГПК України, а тому правових підстав для її скасування з мотивів, викладених в апеляційній скарзі, не вбачається.

Судові витрати, що пов`язані із розглядом справи в суді апеляційної інстанції, в порядку статті 129 ГПК України, покладаються на апелянта.

Керуючись ст. ст. 129, 255, 271, п. 1 ч. 1 ст. 275, ст. ст. 276, 281-284, Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд -

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу керівника Подільської окружної прокуратури міста Києва на ухвалу Господарського суду міста Києва від 06.03.2023 про залишення позову без розгляду у справі № 910/175/23 залишити без задоволення.

2. Ухвалу Господарського суду міста Києва від 06.03.2023 про залишення позову без розгляду у справі № 910/175/23 залишити без змін.

3. Судові витрати, понесені у зв`язку з переглядом ухвали в суді апеляційної інстанції, покласти на Подільську окружну прокуратуру міста Києва.

4. Справу №910/175/23 повернути до Господарського суду міста Києва.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена до Верховного Суду у порядку та строк, що передбачені статтями 287-289 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст постанови складено 06.09.2023.

Головуючий суддя С.О. Алданова

Судді А.М. Демидова

С.В. Владимиренко