УХВАЛА

м. Київ

30.08.2023Справа № 910/8457/19

За заявоюПриватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі»
прозвернення стягнення на грошові кошти, що належать ОСОБА_1
у справі№910/8457/19
за позовомПриватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі»
доТовариства з обмеженою відповідальністю «Сервіс-Житло-Комфорт»

простягнення 398 368,26 грн.
Суддя Босий В.П.

секретар судового засідання Дупляченко Ю.О.

Представники сторін:
від позивача:Машкіна В.М.
від відповідача:не з`явився

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Господарського суду міста Києва перебувала справа №910/8457/19 за позовом Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» до Товариства з обмеженою відповідальністю «Сервіс-Житло-Комфорт» про стягнення 398 368,26 грн.

Рішенням Господарського суду міста Києва від 29.08.2019 позовні вимоги задоволено повністю, стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю «Сервіс-Житло-Комфорт» на користь Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські Електромережі» заборгованість з активної електричної енергії у розмірі 321 475,11 грн., заборгованість з реактивної електричної енергії у розмірі 1 634,09 грн., пеню у розмірі 32 507,29 грн., 3% річних у розмірі 9 884,29 грн., інфляційні у розмірі 32 867,48 грн. та судовий збір у розмірі 5 975,52 грн.

24.09.2019 на виконання вказаного рішення Господарським судом міста Києва видано відповідний наказ.

14.08.2023 до Господарського суду міста Києва надійшла заява Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі», в якій стягувач просить суд звернути стягнення на грошові кошти ОСОБА_1 , який має заборгованість перед Товариством з обмеженою відповідальністю «Сервіс-Житло-Комфорт».

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 15.08.2023 вказану заяву призначено до розгляду в судовому засіданні на 30.08.2023.

Представник заявника взяла участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції, подану заяву підтримала та просила суд задовольнити повністю.

Представники боржника та ОСОБА_1 , повідомлені належним чином про час та місце розгляду справи, в судове засідання не з`явилися, про причини неявки суд не повідомили.

Розглянувши матеріали поданої заяви, заслухавши пояснення представника заявника, суд встановив наступне.

Заходами примусового виконання рішень є, зокрема, звернення стягнення на кошти, інше майно (майнові права) боржника, у тому числі якщо вони перебувають в інших осіб або належать боржникові від інших осіб (пункт 1 частини першої статті 10 Закону України «Про виконавче провадження»).

Частинами першою, четвертою статті 53 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено, що виконавець має право звернути стягнення на майно боржника, що перебуває в інших осіб, а також на майно та кошти, що належать боржнику від інших осіб. На належні боржникові у разі передачі від інших осіб кошти, що перебувають на рахунках у банках та інших фінансових установах, стягнення звертається виконавцем на підставі ухвали суду в порядку, встановленому цим Законом.

Порядок звернення стягнення на грошові кошти, що належать іншим особам, визначено статтею 336 Господарського процесуального кодексу України.

Так, суд, що розглядав справу як суд першої інстанції, може за заявою стягувача або державного чи приватного виконавця звернути стягнення на грошові кошти, які належать особі, яка має заборгованість перед боржником, яка не оспорюється зазначеною особою або підтверджена судовим рішенням, яке набрало законної сили. Заява розглядається судом протягом десяти днів з дня її надходження. Суд розглядає заяву про звернення стягнення на грошові кошти, що належать особі, яка має заборгованість перед боржником, в судовому засіданні з викликом такої особи та учасників справи, проте їх неявка не перешкоджає розгляду справи за умови належного їх повідомлення про дату, час і місце розгляду справи. За заявою стягувача суд може накласти арешт на грошові кошти, які перебувають на рахунках (вкладах) чи на зберіганні у банках, інших фінансових установах і належать особі, яка має заборгованість перед боржником, яка не оспорюється зазначеною особою або підтверджена судовим рішенням, яке набрало законної сили. Про задоволення заяви про звернення стягнення на грошові кошти, що належать особі, яка має заборгованість перед боржником, або про відмову у її задоволенні суд постановляє ухвалу. У разі задоволення заяви судове рішення може бути виконано шляхом звернення стягнення на грошові кошти, що належать особі в межах заборгованості такої особи перед боржником. Звернення стягнення на грошові кошти, що належать особі, яка має заборгованість перед боржником, є підставою для визнання виконавчого документа, за яким боржник виступає стягувачем, таким, що не підлягає виконанню в розмірі стягнутої суми.

У постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 17.04.2020 у справі №910/5300/17 зазначено, що предметом дослідження суду, у даному випадку, буде факт наявності заборгованості, що підтверджується належними доказами, зокрема, це може бути відповідне рішення суду та факт беззаперечності заборгованості особи, якій належать кошти на які виконавець просить звернути стягнення.

Відповідно до статті 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів.

Згідно з частиною 1 статті 76 Господарського процесуального кодексу України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Статтею 79 Господарського процесуального кодексу України визначено, що достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Виходячи з аналізу зазначених норм процесуального права, обов`язок доказування тих обставин, на які посилаються учасники судового процесу, як на підставу своїх вимог або заперечень покладено на сторони. При цьому, суд позбавлений прав самостійно збирати докази, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів.

Гарантуючи право на справедливий судовий розгляд, стаття 6 Конвенції в той же час не встановлює жодних правил щодо допустимості доказів або їх оцінки, що є предметом регулювання в першу чергу національного законодавства та оцінки національними судами (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Трофимчук проти України», no. 4241/03 від 28.10.2010).

Існування боргу ОСОБА_1 перед відповідачем у даній справі заявник обґрунтовує наявністю заочного рішення Дарницького районного суду м. Києва від 10.12.2019 у справі №756/14488/18, яким з ОСОБА_1 стягнуто на користь ТОВ «Сервіс-Житло-Комфорт» заборгованість за надані послуги у розмірі 89 872,40 грн. з урахуванням індексу інфляції та трьох відсотків річних, а також 1 762,00 грн. судового збору.

Таким чином, досліджуючи заяву Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» про звернення стягнення на грошові кошти, які належать особі, яка має заборгованість перед боржником у справі № 910/8457/19, суд має встановити чи не виконано відповідне судове рішення в порядку Закону України «Про виконавче провадження», оскільки у разі, якщо ОСОБА_1 сплатив (повністю або частково) відповідачу грошові кошти, які присуджено до стягнення згідно з судовим рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 10.12.2019 у справі №756/14488/18, то задоволення судом даної заяви може призвести до подвійного стягнення суми боргу.

Судом встановлено, що матеріали заяви не містять доказів на підтвердження того, що рішення Дарницького районного суду м. Києва від 10.12.2019 у справі №756/14488/18 станом на момент подання та розгляду даної заяви залишається не виконаним і що стягнута за ним заборгованість є непогашеною, що в свою чергу, позбавляє суд можливості дійти беззаперечного висновку про наявність у ОСОБА_1 заборгованості у сумі 91 634,40 грн. перед ТОВ «Сервіс-Житло-Комфорт».

Відтак, факт наявності у ОСОБА_1 заборгованості у сумі 91 634,40 грн. перед ТОВ «Сервіс-Житло-Комфорт» заявником не доведений.

Враховуючи вищевикладене, виходячи із заявлених стягувачем (заявником) вимог, наведених ним обґрунтувань та наданих доказів, приймаючи до уваги положення ст. 336 Господарського процесуального кодексу України, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні заяви Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» про звернення стягнення на грошові кошти, що належать ОСОБА_1 .

На підставі викладеного та керуючись ст. 234, 336 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Відмовити в задоволенні заяви Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» про звернення стягнення на грошові кошти, що належать ОСОБА_1 .

2. Дана ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та може бути оскаржена.

Повна ухвала складена 04.09.2023.

Суддя В.П. Босий