ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

28.08.2023м. ДніпроСправа № 904/4605/23

Суддя Господарського суду Дніпропетровської області Новікова Р.Г., розглянувши матеріали

за позовом Регіонального відділення Фонду державного майна України по Дніпропетровській, Запорізькій та Кіровоградській областях м. Дніпро

до Приватного акціонерного товариства "Київстар" м. Київ

про

- стягнення пені в розмірі 617грн42коп та неустойки в розмірі 1255634грн06коп;

- виселення відповідача з державного окремого нерухомого майна - частини вбудованого приміщення та частини даху, площею (7+23) 30 кв.м., розміщеного за адресою: м. Дніпродзержинськ, вул. Медична, 2 на технічному поверсі, даху 9-поверхового будинку, що перебуває на балансі Державного професійно-технічного навчального закладу "Дніпродзержинський центр підготовки та перепідготовки робітничих кадрів".

ВСТАНОВИВ: Регіональне відділення Фонду державного майна України по Дніпропетровській, Запорізькій та Кіровоградській областях звернулось до Приватного акціонерного товариства "Київстар" з позовом про стягнення пені в розмірі 617грн42коп та неустойки в розмірі 1255634грн06коп; виселення відповідача з державного окремого нерухомого майна - частини вбудованого приміщення та частини даху, площею (7+23) 30 кв.м., розміщеного за адресою: м. Дніпродзержинськ, вул. Медична, 2 на технічному поверсі, даху 9-поверхового будинку, що перебуває на балансі Державного професійно-технічного навчального закладу "Дніпродзержинський центр підготовки та перепідготовки робітничих кадрів".

В обґрунтування заявлених вимог позивач посилається на несвоєчасну сплату орендної плати, порушення відповідачем зобов`язання з повернення орендованого майна відповідно до договору оренди нерухомого майна, що належить до державної власності №12/02-4474-ОД від 28.10.2011 (з урахуванням додаткових угод від 12.11.2012, від 24.02.2014, від 27.01.2015 та від 13.09.2017).

Позивач вказує, що договір оренди припинений з 28.08.2020, але відповідач не повернув орендоване майно. На момент звернення до суду з позовом на адресу позивача не надходив акт про повернення майна. Тому на підставі положень статті 785 Цивільного кодексу України та положень договору №12/02-4474-ОД від 28.10.2011 позивач нарахував та заявив до стягнення неустойку в розмірі 1255634грн06коп за період з 28.08.2020 по 10.08.2023.

Позивач також посилається на порушення відповідачем строків сплати орендної плати, тому на підставі п.5.5. договору за несвоєчасну сплату орендної плати позивач нарахував та заявив до стягнення пеню в розмірі 617грн42коп. Також позивач просить виселити відповідача.

Дослідивши позовну заяву разом з доданими до неї матеріалами, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення позову без руху.

Згідно пункту 3 частини 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України в позові має бути зазначений обґрунтований розрахунок сум, що стягуються.

Так, в розрахунку сум неустойки, нарахованих за несвоєчасне повернення орендованого майна, не визначені чіткі календарні періоди початку та закінчення нарахування кожної із цих сум. Також в розрахунку не визначено, чи становить сума орендної плати, використана при розрахунку неустойки, 100% орендної плати або 50% орендної плати, що підлягає сплаті до державного бюджету.

Також позивач не вказав періоди нарахування пені в розмірі 617грн42коп, не визначив суми боргу, за порушення строку сплати яких, позивач нарахував пеню, не навів місяці, за які виникли суми боргу зі сплати орендної плати.

Частиною 1 ст. 172 Господарського процесуального кодексу України визначено, що позивач, особа, яка звертається з позовом в інтересах іншої особи, зобов`язані до подання позовної заяви надіслати учасникам справи її копії та копії доданих до неї документів листом з описом вкладення.

Згідно з приписами статті 164 Господарського процесуального кодексу України, до позовної заяви додаються документи, які підтверджують, зокрема, відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів.

В якості доказів направлення відповідачу копії позовної заяви та доданих до неї документів позивач надав список згрупованих відправлень, фіскальний чек та опис вкладення.

Порядок надання послуг поштового зв`язку, права та обов`язки операторів поштового зв`язку і користувачів послуг поштового зв`язку визначають Правила надання послуг поштового зв`язку, затверджені постановою Кабінету Міністрів України №270від 05.03.2009 (далі - Правила).

Відповідно до пункту 61 Правил у разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв`язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові. На примірнику опису, що видається відправникові, працівник поштового зв`язку повинен зазначити номер поштового відправлення. За бажанням відправника на примірнику опису, що вкладається до поштового відправлення, вартість предметів може не зазначатися.

Наведені вище положення дають підстави дійти висновку, що звертаючись до суду із позовом, на позивача покладений обов`язок додати документи, які підтверджують відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів листом з описом вкладення, який має містити номер поштового відправлення. Саме зазначення такого номеру є обов`язковим для виконання вимог Господарського процесуального кодексу України про належне надсилання позовної заяви та документів іншій стороні.

Аналогічні висновки викладені в постановах Верховного Суду у складі Касаційного господарського суду від 03.08.2023 у справі №513/988/19, від 20.01.2022 у справі №916/1618/21.

Наданий позивачем опис вкладення не містить номеру поштового відправлення, що унеможливлює ідентифікацію наданої послуги з відправлення відповідачу позову з доданими документами з описом вкладення. Тому не може бути взятий до уваги як належний та допустимий доказ направлення відповідачу копії позовної заяви та доданих до неї документів.

Відповідно до частини 1 статті 164 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Стаття 6 Закону України «Про судовий збір» №3674-VI від 08.07.2011 (зі змінами та доповненнями) визначає, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Згідно зі статтями 4, 9 Закону України «Про судовий збір» №3674-VI від 08.07.2011 (зі змінами та доповненнями) судовий збір сплачується за місцем розгляду справи у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду.

За подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру сплачується судовий збір в розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (2684грн) і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (939400грн)

За подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру сплачується судовий збір в розмірі 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (2684грн)

З огляду на зміст позовних вимог (майнова вимога про стягнення в загальному розмірі 1256251грн48коп та немайнова вимога про виселення відповідача) сума судового збору, що підлягає сплаті, становить 21527грн77коп (18843грн77коп + 2684грн).

Позивач надав докази сплати судового збору в розмірі 21324грн77коп.

Отже сума судового збору, що підлягає доплаті становить 203грн (21527грн77коп - 21324грн77коп).

Відповідно до частини першої статті 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладених вище вимог законодавства, суд дійшов висновку про залишення позовної заяви без руху.

Способом усунення вказаних недоліків є надання до суду протягом 10днів з моменту отримання ухвали:

- обґрунтованого розрахунку сум неустойки, нарахованих за несвоєчасне повернення орендованого майна, з визначенням чітких календарних періодів початку та закінчення нарахування кожної із цих сум, з визначенням чи становить сума орендної плати, використана при розрахунку неустойки, 100% орендної плати або 50% орендної плати, що підлягає сплаті до державного бюджету;

- обґрунтованого розрахунку пені, в якому вказати - суму боргу, за порушення строків сплати якої нарахована пеня (для кожного зобов`язання окремо); періоди нарахування пені (календарні дати початку та кінця нарахування для кожної суми боргу окремо;

- належних доказів направлення на адресу інших учасників справи позовної заяви з додатками листом з описом вкладення;

- доказів доплати судового збору в розмірі 203грн.

З урахуванням положень статті 242 Господарського процесуального кодексу України, надати позивачу можливість усунути недоліки позовної заяви в строк - протягом 10 днів з моменту отримання ухвали про залишення позову без руху.

Керуючись статтями 162, 164, 172, 174, 234 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд, -

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву Регіонального відділення Фонду державного майна України по Дніпропетровській, Запорізькій та Кіровоградській областях залишити без руху.

2. Запропонувати Регіональному відділенню Фонду державного майна України по Дніпропетровській, Запорізькій та Кіровоградській областях в строк протягом 10днів з моменту отримання ухвали усунути недоліки позовної заяви, а саме надати до суду:

- обґрунтований розрахунку сум неустойки, нарахованих за несвоєчасне повернення орендованого майна, з визначенням чітких календарних періодів початку та закінчення нарахування кожної із цих сум, з визначенням чи становить сума орендної плати, використана при розрахунку неустойки, 100% орендної плати або 50% орендної плати, що підлягає сплаті до державного бюджету;

- обґрунтований розрахунок пені, в якому вказати - суму боргу, за порушення строків сплати якої нарахована пеня (для кожного зобов`язання окремо); періоди нарахування пені (календарні дати початку та кінця нарахування для кожної суми боргу окремо;

- належні докази направлення на адресу відповідача позовної заяви з додатками листом з описом вкладення;

- докази доплати судового збору в розмірі 203грн.

3. Роз`яснити Регіональному відділенню Фонду державного майна України по Дніпропетровській, Запорізькій та Кіровоградській областях, що в разі не усунення недоліків у встановлений судом строк, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулась з позовною заявою.

4. Ухвала набирає законної сили з моменту прийняття та оскарженню не підлягає.

Суддя Р.Г. Новікова