ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ВІННИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
___________________________________________________________________________
УХВАЛА

"04" вересня 2023 р. Cправа № 902/260/22(464/7080/20)

Господарський суд Вінницької області у складі: головуючий суддя Тісецький С.С., секретар судового засідання Шарафіна С.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в режимі відеоконференції матеріали у справі

за позовом: ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 )

до: ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 )

до: ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_3 )

про витребування майна

в межах справи № 902/260/22

за заявою: ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 )

про неплатоспроможність

за участю представників:

позивача: ОСОБА_4

учасника у справі про банкрутство - кредитора ОСОБА_5 : Галайський О.В.

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Господарського суду Вінницької області перебуває справа №902/260/22 за заявою ОСОБА_1 про неплатоспроможність.

Постановою від 02.02.2023 року визнано ОСОБА_1 банкрутом. Введено процедуру погашення боргів ОСОБА_1 у справі № 902/260/22. Призначено керуючим реалізацією майна боржника арбітражного керуючого Томашука М.С.

Не погоджуючись з прийнятою постановою, ОСОБА_5 звернувся до суду апеляційної інстанції з апеляційною скаргою.

Постановою Північно-західного апеляційного господарського суду від 18.04.2023 року апеляційну скаргу ОСОБА_5 залишено без задоволення, а постанову Господарського суду Вінницької області від 02.02.2023 року у справі № 902/260/22 - без змін.

10.04.2023 року, під час перебування справи в суді апеляційної інстанції, до Господарського суду Вінницької області від Львівського апеляційного суду надійшла за підсудністю справа № 464/7080/20 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про витребування майна.

Так, постановою Львівського апеляційного суду від 28.03.2023 року постановлено рішення Сихівського районного суду м. Львова від 19.10.2021 року скасувати, матеріали справи № 464/7080/20 передати до Господарського суду Вінницької області, на розгляді якого перебуває справа № 902/260/22 за заявою ОСОБА_1 про неплатоспроможність.

Відповідно до протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду, справу № 464/7080/20, розподілено судді Тісецькому С.С., з призначенням єдиного унікального номеру судової справи - № 902/260/22(464/7080/20).

Разом з тим, ухвалою від 13.04.2023 року було відкладено вирішення питання про прийняття справи № 902/260/22(464/7080/20) за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , до ОСОБА_3 про витребування майна, в межах справи № 902/260/22 - до повернення матеріалів зазначеної справи до Господарського суду Вінницької області.

09.05.2023 року матеріли справи № 902/260/22 надійшли до Господарського суду Вінницької області.

Ухвалою суду від 15.05.2023 року було призначено до розгляду справу №902/260/22(464/7080/20) за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про витребування майна, в межах справи № 902/260/22 про неплатоспроможність ОСОБА_1 на 01.08.2023 року.

Ухвалою від 01.08.2023 року відкладено розгляд справи №902/260/22(464/7080/20), в межах справи № 902/260/22 про неплатоспроможність ОСОБА_1 на 04.09.2023 року.

Ухвалою від 08.08.2023 року задоволено заяву представника кредитора у справі № 902/260/22 - ОСОБА_5 - адвоката Галайського О.В. про участь в судових засіданнях в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів. Ухвалено забезпечити участь представника кредитора у справі № 902/260/22 - ОСОБА_5 - адвоката Галайського О.В. у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду, яке призначено на 04.09.2023 року о 10:00 год. та всіх подальших судових засіданнях у справі №902/260/22(464/7080/20), в приміщенні Господарського суду Вінницької області, з використання підсистеми відеоконференцзв`язку ЄСІТС.

01.09.2023 року до суду від представника позивача надійшла заява б/н від 01.09.2023 року про збільшення позовних вимог.

В судове засідання на визначену дату з`явились представники позивача та учасника у справі про банкрутство - кредитора ОСОБА_5 . Відповідачі явку в судове засідання не забезпечили, повноважних представників для участі в судовому засіданні також не направили.

В ході розгляду справи представник позивача підтримала подану 01.09.2023 року заяву про збільшення позовних вимог.

Суд, дослідивши заяву про збільшення позовних вимог, дійшов наступного висновку, з огляду на таке.

Так, звертаючись з позовом до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , позивач просив суд витребувати у ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 квартиру АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 01), яка належить ОСОБА_3 , РНОКПП: НОМЕР_3 , що зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 .

У заяві про збільшення позовних вимог, позивач просить суд:

визнати недійсним Договір купівлі-продажу від 04.11.2016 року, укладений між ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 ) (Продавець) та ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_3 ) (Покупець), посвідчений приватним нотаріусом Львівського міського нотаріального округу Сенів А.Б. та зареєстрований в реєстрі за №2650.

витребувати у ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 квартиру АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 01), яка належить ОСОБА_3 , РНОКПП: НОМЕР_3 , що зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 .

Окрім підстав, наведених у позовній заяві, позивач у заяві про збільшення позовних вимог також наводить підстави для визнання недійсним договору купівлі-продажу, вимоги про визнання недійсним якого було заявлено додатково у згаданій заяві.

Відповідно до ч. 1, ч. 3 ст. 3 ГПК України, судочинство в господарських судах здійснюється відповідно до Конституції України, цього Кодексу, Закону України "Про міжнародне приватне право", Закону України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом", а також міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Судочинство у господарських судах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

Частиною 1 ст. 2 КУ з процедур банкрутства (далі - КУзПБ) передбачено, що провадження у справах про банкрутство регулюється цим Кодексом, Господарським процесуальним кодексом України, іншими законами України. Застосування положень Господарського процесуального кодексу України та інших законодавчих актів України здійснюється з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч.ч. 1-3 ст. 7 КУзПБ, спори, стороною в яких є боржник, розглядаються господарським судом за правилами, передбаченими Господарським процесуальним кодексом України, з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

Господарський суд, у провадженні якого перебуває справа про банкрутство (неплатоспроможність), в межах цієї справи вирішує всі майнові спори, стороною в яких є боржник; спори з позовними вимогами до боржника та щодо його майна; спори про визнання недійсними результатів аукціону; спори про визнання недійсними будь-яких правочинів, укладених боржником; спори про повернення (витребування) майна боржника або відшкодування його вартості відповідно; спори про стягнення заробітної плати; спори про поновлення на роботі посадових та службових осіб боржника; спори щодо інших вимог до боржника.

Склад учасників розгляду спору визначається відповідно до Господарського процесуального кодексу України.

Господарський суд розглядає спори, стороною в яких є боржник, за правилами, визначеними Господарським процесуальним кодексом України. За результатами розгляду спору суд ухвалює рішення.

Заяви (позовні заяви) учасників провадження у справі про банкрутство (неплатоспроможність) або інших осіб у спорах, стороною в яких є боржник, розглядаються в межах справи про банкрутство (неплатоспроможність) за правилами спрощеного позовного провадження.

У статті 46 ГПК України унормовані процесуальні права та обов`язки сторін.

Так, відповідно до ч.ч. 2,3 ст. 46 ГПК України крім прав та обов`язків, визначених у статті 42 цього Кодексу: 1) позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) - на будь-якій стадії судового процесу; 2) позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог - до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження; 3) відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом. До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Згідно з ч. 2 ст. 252 ГПК України, розгляд справи по суті в порядку спрощеного провадження починається з відкриття першого судового засідання або через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі, якщо судове засідання не проводиться.

Згідно з ч. 3 ст. 201 ГПК України з оголошення головуючим судового засідання відкритим розпочинається розгляд справи по суті.

Так, суд зауважує, що відповідно до положень ст. 7 КУзПБ, розгляд справи №902/260/22(464/7080/20), в межах справи № 902/260/22 здійснюється за правилами спрощеного позовного провадження.

При цьому, перше судове засідання з розгляду справи № 902/260/22(464/7080/20), в межах справи № 902/260/22 відбулось 01.08.2023 року.

Тоді як заява представника позивача б/н від 01.09.2023 року про збільшення позовних вимог була подана до суду 01.09.2023 року, тобто вже після початку першого судового засідання.

Відтак, позивач заявляючи заяву про збільшення позовних вимог, вийшов за межі строку на здійснення даної процесуальної дії, як то передбачено положеннями ч. 2 ст.46 ГПК України.

Також, суд зазначає, що згідно зі ст. 162 ГПК України, у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Позовна заява повинна містити, зокрема, зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову. У позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, і необхідні для правильного вирішення спору.

Позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Правові підстави позову - це зазначена у позовній заяві нормативно-правова кваліфікація обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на. власний розсуд.

Оскільки предмет позову кореспондує із способами захисту права, які визначені зокрема статтею 16 ЦК України, то зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, що може полягати в обранні позивачем іншого, на відміну від первісно обраного, способу захисту порушеного права в межах спірних правовідносин, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом (постанова Верховного Суду від 11.11.2020 у справі № 922/53/19).

Водночас під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви (постанови Верховного Суду від 10.12.2019 у справі 923/1061/18, від у справі № 925/185/19, від 23.01.2020 у справі № 925/186/19, від у справі № 922/404/19).

Аналогічного правового висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 15.02.2022 у справі № 175/3267/17.

Так, за змістом заяви про збільшення позовних вимог, вбачається, що позивачем у вказаній заяві заявлено ще одну позовну вимогу, що не відповідає поняттю збільшення позовних вимог та розцінюється судом як фактично подання ще одного позову в частині заявлених окремих вимог.

Враховуючи вищенаведене та те, що заява б/н від 01.09.2023 року про збільшення позовних вимог є по суті новою позовною заявою, що подана всупереч вимогам чинного законодавства, а тому не підлягає прийняттю судом до розгляду.

Відтак, враховуючи наведені вище обставини та положення закону, оскільки позивачем заяву про збільшення позовних вимог було подано без додержання вимог ст.46 ГПК України, після початку першого судового засідання у справі, що розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, суд дійшов висновку про відмову в прийнятті заяви ОСОБА_1 б/н від 01.09.2023 року про збільшення позовних вимог у справі № 902/260/22(464/7080/20), в межах справи № 902/260/22.

Також, за наслідками проведеного судового засідання, враховуючи неявку відповідачів та в зв`язку з необхідністю забезпечення реалізації всіма учасниками процесу своїх процесуальних прав і обов`язків; з метою повного, всебічного та об`єктивного з`ясування всіх обставин справи, суд дійшов висновку про відкладення розгляду справи № 902/260/22(464/7080/20), в межах справи № 902/260/22 на іншу дату.

Керуючись ст.ст. 2, 3, 18, 42, 46, 234-236, 242, 252 ГПК України, суд -

У Х В А Л И В :

1. Відмовити в прийнятті заяви ОСОБА_1 б/н від 01.09.2023 року про збільшення позовних вимог у справі № 902/260/22(464/7080/20), в межах справи № 902/260/22.

2. Відкласти розгляд справи № 902/260/22(464/7080/20) за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про витребування майна, в межах справи № 902/260/22 про неплатоспроможність ОСОБА_1 на 12.10.2023 року о 10:00 год., в приміщенні Господарського суду Вінницької області (вул. Пирогова, 29, м.Вінниця, зал №6).

3. Викликати учасників справи у судове засідання.

4. Зобов`язати сторони забезпечити явку в судове засідання повноважних представників з доказами про повноваження, визначеними ст. 60 ГПК України з документами, що посвідчують особу.

5. Роз`яснити учасникам справи про можливість участі у судовому засіданні згідно ст. 197 ГПК України в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів за допомогою підсистеми відеоконференцзв`язку ЄСІТС.

6. Роз`яснити Позивачу про можливість подати до суду клопотання про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, відповідно до ч. 2 ст. 7 КУзПБ та ст. 12 ГПК України.

7. Відповідачу-1 - ОСОБА_2 у строк до 09.10.2023 року надати до суду: письмовий відзив на позовну заяву з нормативно-документальним обґрунтуванням та підтвердженням, з доказами надсилання копії відзиву з додатками Позивачу.

8. Позивачу у строк до 09.10.2023 року надати до суду: відповідь на відзив на позовну заяву з нормативно-документальним обґрунтуванням та підтвердженням, з доказами надсилання копії відповіді іншим учасникам справи.

9. Копію ухвали надіслати на відомі суду електронні адреси: ОСОБА_1 - ІНФОРМАЦІЯ_1 ; представникам ОСОБА_1 - адвокату Багрію О.Л. - ІНФОРМАЦІЯ_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та адвокату Руденко Т.С. - ІНФОРМАЦІЯ_3 ; представнику ОСОБА_2 - адвокату Вовчаку А.В. - ІНФОРМАЦІЯ_4 ; представнику ОСОБА_3 - адвокату Левицькій І.С. - ІНФОРМАЦІЯ_5 ; арбітражному керуючому Томашуку М.С. - ІНФОРМАЦІЯ_6 , ІНФОРМАЦІЯ_7

Згідно ч. 1 ст. 235 ГПК України, ухвала набирає законної сили негайно після її оголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом чи Законом України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом".

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Тісецький С.С.

Віддрук. прим.: 1 - до справи.