ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЗАПОРІЗЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

31.08.2023 Справа № 908/2737/23

м.Запоріжжя

Господарський суд Запорізької області у складі судді Науменка Артура Олеговича, розглянувши матеріали заяви б/н від 24.08.2023 Міністерства юстиції України про вжиття заходів забезпечення позову до подання позову

Особи: які можуть отримати статус учасника даної справи:

Заявник (позивач): Міністерство юстиції України, ідентифікаційний код юридичної особи 00015622 (вул. Архітектора Городецького, буд. 13, м. Київ, 01001)

Відповідач-1: Обласний благодійний фонд «Парсек», ідентифікаційний код юридичної особи 26468367 (вул. Космічна, буд. 93, кв. 42, м. Запоріжжя, 69050)

Відповідач-2: Запорізька обласна організація Комуністичної партії України, ідентифікаційний код юридичної особи 25218088 (вул. Космічна, буд. 93, кв. 42, м. Запоріжжя, 69050)

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача: Комуністична партія України, ідентифікаційний код юридичної особи 00049147 (вул. Борисоглібська, буд. 7, м. Київ, 04070)

Без виклику учасників справи.

ВСТАНОВИВ:

29.08.2023 до Господарського суду Запорізької області надійшла заява № б/н від 24.08.2023 Міністерства юстиції України про вжиття заходів забезпечення позову до подання позову.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 29.08.2023 заяву визначено для розгляду судді Науменку А.О.

Заяву подано в порядку ст.ст. 136-139 Господарського процесуального кодексу України, підписано уповноваженою особою, за заяву сплачено судовий збір у встановленому порядку та розмірі.

У заяві заявник просить суд:

1. Прийняти заяву про забезпечення позову до подання позову Міністерства юстиції України до Обласного благодійного фонду «ПАРСЕК» та Запорізької обласної організації Комуністичної партії України про визнання недійсним договору до розгляду.

2. Вжити заходи забезпечення позову шляхом:

2.1. накладення арешту на нерухоме майно нежиле приміщення, першого поверху літ.А-9, загальною площею 70.7 кв.м., що знаходиться за адресою: Запорізька обл., м. Запоріжжя, бульвар Будівельників, будинок 7, приміщення 72, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 01;

2.2. заборони органам державної реєстрації прав на нерухоме майно, державним реєстраторам прав на нерухоме майно, державним реєстраторам органів місцевого самоврядування, особам, які виконують функції державного реєстратора прав на нерухоме майно, вчиняти будь-які реєстраційні дії (реєстрацію прав власності, скасування/припинення реєстрації права власності та інших речових прав, у тому числі реєстрацію правочинів щодо відчуження, передачі у володіння та користування третім особам та інше) щодо об`єкта нерухомого майна - нежилого приміщення, першого поверху літ.А-9, загальною площею 70,7 кв.м., що знаходиться за адресою: Запорізька обл., м. Запоріжжя, бульвар Будівельників, будинок 7, приміщення 72, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 01.

Заява мотивована таким. У 2014 році Міністерство юстиції України звернулось до суду з позовом про заборону діяльності Комуністичної партії України. Рішенням Восьмого апеляційного адміністративного суду від 05.07.2022 у справі № 826/9751/14, яке набрало законної сили 27.07.2022, позов Міністерства юстиції України задоволено. Заборонено діяльність Комуністичної партії України. Передано майно, кошти та інші активи партії, її обласних, міських, районних організацій, первинних осередків та інших структурних утворень у власність держави. У ході виконання Мін`юстом судового рішення в частині передачі майна у власність держави встановлено, що після подання позовної заяви Мін`юсту, Запорізькою обласною організацією Комуністичної партії України відчужене належне їй майно на користь Обласного благодійного фонду «Парсек» на підставі договору дарування, який є фіктивним, а тому підлягає визнанню недійсним у судовому порядку. Вважає, що спірне майно має бути повернено у власність Обласної організації і в подальшому передане державі, про що Мін`юстом буде подано відповідний позов в установленому порядку. Відповідно до абзацу першого пункту 2 Порядку переходу у власність держави майна, коштів та інших активів забороненої судом політичної партії, її обласних, міських, районних організацій, первинних осередків та інших структурних утворень, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 12.08.2022 № 896 (зі змінами) (далі - Порядок), після набрання законної сили рішенням суду про заборону політичної партії, у резолютивній частині якого зазначено про передачу майна політичної партії у власність держави, Міністерство юстиції України вживає заходів до розшуку майна політичної партії, зокрема за відомостями єдиних та державних реєстрів, держателем яких є Міністерство юстиції України. Абзацом першим пункту 3 Порядку передбачено, що за результатом заходів із розшуку майна політичної партії Міністерство юстиції України складає та затверджує перелік майна політичної партії, переданого у власність держави. З метою повного та об`єктивного виконання рішення у справі № 826/9751/14, Міністерством юстиції було вжито заходів щодо моніторингу відповідних відомостей Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, за результатами якого було встановлено, що у період з 11.07.2014 (дата ухвали Окружного адміністративного суду міста Києва про відкриття провадження у справі № 826/9751/14) по 29.06.2022 (дата ухвали Восьмого апеляційного адміністративного суду з питань забезпечення позову у справі № 826/9751/14), стосовно об`єктів нерухомого майна та земельних ділянок, які належали Комуністичній партії України та її структурним утворенням на праві власності, було вчинено ряд договорів дарування об`єктів нерухомого майна. Так, зокрема, обласною організацією відчужено у липні-вересні 2014 щонайменше 6 об`єктів нерухомого майна, зокрема, нежиле приміщення, першого поверху літ.А-9, загальною площею 70,7 кв.м., що знаходиться за адресою: Запорізька обл., м. Запоріжжя, бульвар Будівельників, будинок 7, приміщення 72 (далі - спірне майно), на підставі договору дарування від 14.07.2014 № 1910, посвідченого приватним нотаріусом Запорізького міського нотаріального округу Кияницею Н.В. (далі - спірний Договір). Згідно з інформацією, отриманою з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, набувачем спірного майна став Обласний благодійний фонд «ПАРСЕК», засновником та керівником якого є Бабурін Олексій Васильович. Разом з цим, ОСОБА_1 був обраний членом керівних органів Комуністичної партії України на підставі протоколу з`їзду Комуністичної партії України від 19.06.1993. Крім того, наявні відомості про включення його до складу керівних органів КПУ (Президії КПУ) на XXXIX з`їзді КПУ та Першому організаційному Пленумі ЦК КПУ від 26.06.2005. У подальшому він також обирався членом керівних органів Комуністичної партії України на підставі постанови 42 з`їзду Комуністичної партії України від 22.06.2008 та постанови 44 з`їзду Комуністичної партії України від 19.06.2011. Таким чином, спірне майно безоплатно передано до організації, керівником якої є один із лідерів Комуністичної партії України. Отже, є підстави вважати, що у даному випадку сторони договору знали заздалегідь, що такий договір не буде виконаний, що він має інші цілі, ніж ним передбачені, а відтак між відповідачами умисно укладено фіктивний правочин. Наведене свідчить, що укладення спірного договору спрямовано не на реальне настання наслідків договору дарування, а має на меті уникнення передачі майна у державну власність. На сьогодні існують об`єктивні ризики того, що Благодійний фонд може вчинити дії, пов`язані з відчуженням спірного майна, отже застосування заходів забезпечення позову є дійсно необхідним, без їх застосування інтереси держави Україна будуть порушені. При цьому, види забезпечення позову, а саме накладення арешту та заборони вчинення реєстраційних дій щодо спірного майна, відповідають позовним вимогам та не перешкоджатимуть діяльності Благодійного фонду. Разом з тим, застосування такого заходу забезпечення позову призведе до менших негативних наслідків у порівнянні з тими, які настануть, якщо відповідний захід не буде вжитий судом.

Розглянувши заяву про вжиття заходів забезпечення позову та додані до неї документи, суд вбачає підстави для задоволення заяви Міністерства юстиції України, виходячи з такого.

Відповідно ч. 1 ст. 140 ГПК України, заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи.

Згідно ст. 136 ГПК України, господарський суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 137 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно ч. 3 ст. 138 ГПК України, у разі подання заяви про забезпечення позову до подання позовної заяви заявник повинен пред`явити позов протягом десяти днів, якщо інші строки не встановлено законом, з дня постановлення ухвали про забезпечення позову.

Забезпечення позову за правовою природою є засобом запобігання можливим порушенням прав чи охоронюваних законом інтересів юридичної або фізичної особи.

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову. Адекватність заходу до забезпечення позову, що застосовується господарським судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається.

Відповідно до ст. 137 ГПК України, позов забезпечується, зокрема, накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачу і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві, або виконувати щодо нього інші зобов`язання. Суд може застосувати кілька заходів забезпечення позову. Позов може забезпечуватися іншими заходами, необхідними для забезпечення ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав та інтересів, якщо такий захист або поновлення не забезпечуються заходами, зазначеними у пунктах 1-9 цієї частини.

Відповідно ч.ч. 5, 6 ст. 140 ГПК України, залежно від обставин справи суд може забезпечити позов повністю або частково. Про забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову суд постановляє ухвалу.

У вирішенні питання про забезпечення позову господарський суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення у разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення господарського суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Отже, умовою застосування заходів до забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення господарського суду, що невжиття таких заходів може утруднити чи зробити неможливим виконання судового рішення.

Рішенням Восьмого апеляційного адміністративного суду від 05.07.2022 у справі № 826/9751/14 заборонено діяльність Комуністичної партії України (ідентифікаційний код юридичної особи: 00049147), адреса вул. Борисоглібська, 7, м. Київ, 04070. Ухвалено передати майно, кошти та інші активи Комуністичної партії України, її обласних, міських, районних організацій, первинних осередків та інших структурних утворень у власність держави.

Згідно даних Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, засновником Запорізької обласної організації Комуністичної партії України, , є Комуністична партія України, . Керівником Запорізької обласної організації Комуністичної партії України є Бабурін Олексій Васильович.

У той же час, одним із засновників та керівником Обласного благодійного фонду «Парсек», , є Бабурін Олексій Васильович. Керівником Обласного благодійного фонду «Парсек» є Бабурін Олексій Васильович. Місцезнаходження обох юридичних осіб одне є те ж: АДРЕСА_1 .

Згідно договору дарування від 14.07.2014, посвідченого приватним нотаріусом Запорізького міського нотаріального округу 14.07.2014 за реєстровим № 1910, Запорізькою обласною організацією Комуністичної партії України безоплатно передано у власність Обласного благодійного фонду «Парсек» майно: нежиле приміщення, першого поверху літ.А-9, загальною площею 70,7 кв.м., що знаходиться за адресою: Запорізька обл., м. Запоріжжя, бульвар Будівельників, будинок 7, приміщення 72.

Вказаний договір дарування від 14.07.2014 був укладений після ухвали Окружного адміністративного суду міста Києва про відкриття провадження у справі № 826/9751/14 за позовом Міністерства юстиції України про заборону діяльності Комуністичної партії України.

Згідно з частиною четвертою статті 21 Закону України «Про політичні партії в Україні», у разі заборони судом політичної партії майно, кошти та інші активи політичної партії, її обласних, міських, районних організацій, первинних осередків та інших структурних утворень переходять у власність держави, про що зазначається у рішенні суду. Перехід такого майна, коштів та інших активів у власність держави забезпечує центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державної реєстрації (легалізації) об`єднань громадян, інших громадських формувань, у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відтак, наразі майно (нежиле приміщення, першого поверху літ.А-9, загальною площею 70, 7 кв.м., що знаходиться за адресою: Запорізька обл., м. Запоріжжя, бульвар Будівельників, будинок 7, приміщення 72 ), що належало Запорізькій обласній організації Комуністичної партії України та мало перейти у власність держави згідно законодавства та рішення Восьмого апеляційного адміністративного суду від 05.07.2022 у справі № 826/9751/14, вибуло з її власності та було передано у власність Обласного благодійного фонду «Парсек».

Рішенням Конституційного Суду України у справі № 3-рп/2003р від 30.01.2003 року визначено, що правосуддя за своєю суттю визнається таким за умови, що воно відповідає вимогам справедливості і забезпечує ефективне поновлення в правах.

Статтею 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод Право на ефективний засіб юридичного захисту встановлено, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження. Одним з механізмів забезпечення ефективного юридичного захисту є передбачений національним законодавством України інститут вжиття заходів до забезпечення позову.

За висновком об`єднаної палати Касаційного господарського суду, викладеним у постанові від 16.08.2018 у справі № 910/1040/18, умовою застосування заходів до забезпечення позову за немайновою позовною вимогою, судове рішення у разі задоволення якої не вимагатиме примусового виконання, є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

При цьому в таких немайнових спорах має досліджуватися, чи не призведе невжиття заявленого заходу забезпечення позову до порушення вимоги щодо справедливого та ефективного захисту порушених прав, оскільки позивач не зможе їх захистити в межах одного цього судового провадження за його позовом без нових звернень до суду.

Згідно зі ст.ст. 11, 16 Закону України «Про благодійну діяльність та благодійні організації», метою благодійних організацій не може бути одержання і розподіл прибутку серед засновників, членів органів управління, інших пов`язаних з ними осіб, а також серед працівників таких організацій. Благодійні організації мають право власності та інші речові права на кошти, цінні папери, земельні ділянки, інше нерухоме та рухоме майно, а також нематеріальні активи, якщо інше не встановлено законом або установчими документами.

Отже, наразі Обласний благодійний фонд «Парсек» може здійснити заходи з відчуження майна (нежиле приміщення, першого поверху літ.А-9, загальною площею 70,7 кв.м., що знаходиться за адресою: Запорізька обл., м. Запоріжжя, бульвар Будівельників, будинок 7, приміщення 72), яке має перейти у власність держави.

Враховуючи пряму військову агресію з боку Російської Федерації, зважаючи на антиукраїнську політичну та організаційну діяльність, пропаганду війни, реальні загрози порушення суверенітету і територіальної цілісності держави, підриву її безпеки, а також дії, спрямовані на незаконне захоплення державної влади, демонстрацію проявів колабораціонізму, насильства, поширення відомостей про виправдування, визнання правомірною, заперечення збройної агресії Російської Федерації проти України, діяльність Комуністичної партії України, її структурних утворень 05.07.2022 судом заборонено.

Вжиті судом заходи з забезпечення позову жодним чином не порушать права Обласного благодійного фонду «Парсек» на здійснення його статутної діяльності, зокрема, права користування цим майном.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі № 381/4019/18 (провадження № 14-729цс19) вказано, що: «співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії. Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу. Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд повинен співвідносити негативні наслідки від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів. Необхідність застосування заходів забезпечення випливає з фактичних обставин справи, які свідчать про наявність підстав вважати, що незастосування цього заходу призведе до утруднення чи унеможливлення виконання рішення суду в разі задоволення позову».

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 15 вересня 2020 року в справі № 753/22860/17 (провадження № 14-88цс20) зазначено, що «умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача. Гарантії справедливого суду діють не тільки під час розгляду справи, але й під час виконання судового рішення. Зокрема тому, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд повинен врахувати, що вжиття відповідних заходів може забезпечити належне виконання рішення про задоволення позову у разі ухвалення цього рішення, а їх невжиття, навпаки, ускладнити або навіть унеможливити таке виконання. Конкретний захід забезпечення позову буде домірним позовній вимозі, якщо при його застосуванні забезпечується: збалансованість інтересів сторін та інших учасників судового процесу під час вирішення спору; можливість ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача без порушення або безпідставного обмеження прав та охоронюваних інтересів інших учасників справи чи осіб, що не є її учасниками; можливість виконання судового рішення у разі задоволення вимог, які є ефективними способами захисту порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача».

Постановою Кабінету Міністрів України від 10.02.2023 № 128 внесено зміни Положення про Міністерство юстиції України, зокрема, пункт 4 доповнено підпунктом 8335,згіднояким встановлено, що Мін`юст вживає заходів до розшуку майна забороненої судом політичної партії; затверджує перелік майна, коштів та інших активів забороненої судом політичної партії, її обласних, міських, районних організацій, первинних осередків та інших структурних утворень, що передається у власність держави.

Виходячи з оцінки обґрунтованості доводів позивача щодо необхідності вжиття заходів забезпечення позову з урахуванням розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін; наявності зв`язку між заходом щодо забезпечення позову і предметом позовної вимоги, яку він має намір подати, в тому числі, спроможності заходів, який заявник просить вжити у порядку забезпечення позову, забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову, який він має намір подати; імовірності істотного ускладнення чи унеможливлення виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він має намір звернутися до суду, з метою забезпечення ефективного захисту і поновлення прав та інтересів позивача, суд вважає, що заява позивача про забезпечення позову підлягає задоволенню, оскільки невжиття заходів забезпечення позову, в подальшому, може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду, у разі задоволення позовних вимог, з якими позивач має намір звернутись до суду.

Згідно з ч. 8 ст. 140 ГПК України ухвала про забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову може бути оскаржена. Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Відповідно до ч.ч. 1, 2, 4 ст. 144 ГПК України, ухвала господарського суду про забезпечення позову має відповідати вимогам до виконавчого документа, встановленим законом. Така ухвала підлягає негайному виконанню з дня її постановлення незалежно від її оскарження і відкриття виконавчого провадження. Примірник ухвали про забезпечення позову негайно надсилається заявнику, всім особам, яких стосуються заходи забезпечення позову і яких суд може ідентифікувати, а також, залежно від виду вжитих заходів, направляється судом для негайного виконання державним та іншим органам для вжиття відповідних заходів. Особи, винні в невиконанні ухвали про забезпечення позову, несуть відповідальність, встановлену законом.

Згідно з ч.ч. 7-10 ст. 145 ГПК України у разі ухвалення судом рішення про задоволення позову заходи забезпечення позову продовжують діяти протягом дев`яноста днів з дня набрання вказаним рішенням законної сили або можуть бути скасовані за вмотивованим клопотанням учасника справи. Якщо протягом вказаного строку за заявою позивача (стягувача) буде відкрито виконавче провадження - вказані заходи забезпечення позову діють до повного виконання судового рішення. У випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову, суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову. В такому разі заходи забезпечення позову зберігають свою дію до набрання законної сили відповідним рішенням або ухвалою суду.

Керуючись ст.ст. 136, 137, 140, 144, 145, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Заяву б/н від 24.08.2023 Міністерства юстиції України про вжиття заходів забезпечення позову задовольнити.

2. З метою забезпечення позову, до набрання рішенням у справі № 908/2737/23 законної сили, накласти арешт на нерухоме майно нежиле приміщення, першого поверху літ.А-9, загальною площею 70, 7 кв.м., що знаходиться за адресою: Запорізька обл., м. Запоріжжя, бульвар Будівельників, будинок 7, приміщення 72, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 01.

3. З метою забезпечення позову, до набрання рішенням у справі № 908/2746/23 законної сили, заборонити органам державної реєстрації прав на нерухоме майно, державним реєстраторам прав на нерухоме майно, державним реєстраторам органів місцевого самоврядування, особам, які виконують функції державного реєстратора прав на нерухоме майно, вчиняти будь-які реєстраційні дії (реєстрацію прав власності, скасування/припинення реєстрації права власності та інших речових прав, у тому числі реєстрацію правочинів щодо відчуження, передачі у володіння та користування третім особам та інше) щодо об`єкта нерухомого майна - нежилого приміщення, першого поверху літ.А-9, загальною площею 70, 7 кв.м., що знаходиться за адресою: Запорізька обл., м. Запоріжжя, бульвар Будівельників, будинок 7, приміщення 72, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 01.

4. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею - 31.08.2023, є виконавчим документом та підлягає негайному виконанню з дня її постановлення незалежно від її оскарження і відкриття виконавчого провадження (ч. 1 ст.144 ГПК України). Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи (ч. 8 ст. 140 ГПК України).

Стягувачем за даною ухвалою є: Міністерство юстиції України, ідентифікаційний код юридичної особи 00015622 (вул. Архітектора Городецького, буд. 13, м. Київ, 01001).

Боржником за даною ухвалою є: Обласний благодійний фонд «Парсек», ідентифікаційний код юридичної особи 26468367 (вул. Космічна, буд. 93, кв. 42, м. Запоріжжя, 69050).

5. Оригінал даної ухвали з підписом судді та гербовою печаткою суду надіслати заявникові.

6. Відповідно до ст.ст. 140, 255, 256 Господарського процесуального кодексу України ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її підписання в порядку, встановленому ст. 257 цього Кодексу. Ухвалу підписано 31.08.2023.

Суддя Артур Олегович Науменко