УХВАЛА

м. Київ

28.08.2023Справа № 910/12009/23

За позовом Товариства з додатковою відповідальністю "Страхова компанія "Альфа-Гарант"

до Акціонерного товариства "Страхова група "ТАС"

про стягнення 6102,01 грн

Суддя Васильченко Т.В.

Без повідомлення (виклику) представників учасників справи

ВСТАНОВИВ:

Товариство з додатковою відповідальністю "Страхова компанія "Альфа-Гарант" (далі - позивач) звернулося до Господарського суду міста Києва з позовною заявою до Акціонерного товариства "Страхова група "ТАС" (далі - відповідач) про стягнення 6102,01 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивачем на підставі полісу обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів №АТ- від 16.08.2022 внаслідок настання страхової події - дорожньо-транспортної пригоди (надалі - ДТП) виплачено страхове відшкодування власнику автомобіля марки "AUDI TT" реєстраційний номер НОМЕР_1 . Враховуючи, що цивільно-правова відповідальність винної особи застрахована двома страховиками, позивач отримав право вимоги на компенсацію у розмірі 50% від виплаченого страхового відшкодування іншим страховиком, яким є відповідач у справі.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 03.08.2023 позовну заяву залишено без руху, встановлено позивачу строк та спосіб для усунення недоліків.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 28.08.2023 відкрито провадження у справі №910/12009/23 та, оскільки справа малозначна і було відсутнє клопотання про розгляд справи з повідомленням сторін, постановлено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними матеріалами.

Водночас, судом встановлено, що під час оформлення ухвали Господарського суду міста Києва від 03.08.2023 у справі №910/12009/23 було допущено технічну описку, а саме зазначено у абзаці першому мотивувальної частини ухвали відповідача та суть спору «Приватне акціонерне товариство "Страхова компанія "ВУСО" про стягнення 10663,44 грн» замість «Акціонерне товариство "Страхова група "ТАС" про стягнення 6102,01 грн».

Частинами 1 та 2 статті 243 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

З аналізу вищевказаних положень процесуального закону вбачається, що призначення судового засідання для вирішення питання про виправлення описки є ініціативою суду.

В даному випадку, суд вважає можливим вирішити питання про виправлення описки поза межами судового засідання та без повідомлення учасників справи, оскільки допущена описка не впливає на суть ухваленого судового рішення та для її виправлення не встановлено необхідності заслуховування доводів учасників справи.

Вирішуючи питання про виправлення описки, допущеної під час оформлення ухвали Господарського суду міста Києва від 03.08.2023 у справі №910/12009/23, суд зазначає таке.

Зі змісту статті 243 Господарського процесуального кодексу України вбачається, що описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів, цифр тощо (пропуск літери, цифри, їх перестановка тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Не є описками граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприймання: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Арифметичною вважається помилка у визначенні результату підрахунку: пропуск цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у зв`язку з використанням несправної техніки.

Не є арифметичною помилкою, а отже і не може бути виправлене в порядку, передбаченому процесуальним законодавством, застосування неправильних методик підрахунку, помилкових вихідних даних для проведення арифметичних обчислень.

Як на тому наголосив Верховний Суд в ухвалі від 18.01.2018 у справі №925/1076/16, вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні, постанові або ухвалі), суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номеру і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи тощо), які мають технічний характер (тобто виникли при виготовленні тексту рішення).

В даному випадку, виправлення описки не зачіпає суті ухвали Господарського суду міста Києва від 03.08.2023 у справі №910/12009/23, у зв`язку з чим суд вважає за необхідне її виправити.

Керуючись статтями 234,235, 243 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва

УХВАЛИВ:

1. Виправити описку, допущену в ухвалі Господарського суду міста Києва від 03.08.2023 у справі №910/12009/23.

2. У абзаці першому мотивувальної частини ухвали Господарського суду міста Києва від 03.08.2023 у справі №910/12009/23 відповідача та суть спору «Приватне акціонерне товариство "Страхова компанія "ВУСО" про стягнення 10663,44 грн» замінити у відповідному відмінку на «Акціонерне товариство "Страхова група "ТАС" про стягнення 6102,01 грн».

3. Дана ухвала є невід`ємною частиною ухвали Господарського суду міста Києва від 03.08.2023 у справі №910/12009/23.

4. Ухвала набирає законної сили 28.08.2023 та може бути оскаржена у встановленому законом порядку.

Суддя Т.В. Васильченко