ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

"30" серпня 2023 р. Справа №910/17428/19 (910/12703/20)

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Сітайло Л.Г.

суддів: Алданової С.О.

Ткаченка Б.О.

розглянувши заяву приватного виконавця Виконавчого округу міста Києва Ляпіна Д.В.

про відвід колегії суддів у складі: головуючого судді - Полякова Б.М., суддів: Отрюха Б.В., Остапенка О.М., від розгляду апеляційної скарги ОСОБА_1

на ухвалу Господарського суду міста Києва від 05.06.2023

у справі №910/17428/19 (910/12703/20)

за позовом ОСОБА_1

до ОСОБА_2

ОСОБА_3

треті особи, що не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідачів: приватний виконавець Виконавчого округу міста Києва Ляпін Дмитро Валентинович

ОСОБА_5

Державне підприємство "Сетам"

про визнання недійсними правочинів та скасування державної реєстрації права власності

в межах справи №910/17428/19

за заявою ОСОБА_1

про неплатоспроможність

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Господарського суду міста Києва перебуває справа №910/17428/19 за заявою ОСОБА_1 про неплатоспроможність на стадії процедури реструктуризації боргів боржника, введеної ухвалою Господарського суду міста Києва від 22.01.2020.

25 серпня 2020 року ОСОБА_1 звернувся до Господарського суду міста Києва з позовною заявою до ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Новохатньої Наталії Сергіївни, приватного нотаріуса Обухівського районного нотаріального округу Чеботар Світлани Іванівни, треті особи, що не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідачів: приватний виконавець Виконавчого округу міста Києва Ляпін Дмитро Валентинович, ОСОБА_5 , Державне підприємство "Сетам" про визнання недійсними правочинів та скасування державної реєстрації права власності.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 05.06.2023 клопотання ОСОБА_4 про закриття провадження у справі задоволено. Закрито провадження у справі №910/17428/19 (910/12703/20) за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи, що не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідачів приватний виконавець Виконавчого округу міста Києва Ляпін Дмитро Валентинович, ОСОБА_5 , Державне підприємство "Сетам" про визнання недійсними правочинів та скасування державної реєстрації права власності в межах справи №910/17428/19 про неплатоспроможність ОСОБА_1 .

Не погоджуючись з прийнятим судовим рішенням, ОСОБА_1 звернувся до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить ухвалу місцевого суду скасувати та передати справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Згідно з витягом з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, для розгляду справи №910/17428/19 (910/12703/20) сформовано колегію суддів у складі: головуючий суддя - Поляков Б.М., судді: Отрюх Б.В., Остапенко О.М.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 07.08.2023 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду міста Києва від 05.06.2023 у справі №910/17428/19 (910/12703/20), розгляд справи призначено 04.09.2023.

18 серпня 2023 року, через відділ забезпечення автоматизованого розподілу, контролю та моніторингу виконання документів Північного апеляційного господарського суду, від приватного виконавця Виконавчого округу міста Києва Ляпіна Д.В. надійшла заява про відвід колегії суддів від розгляду справи №910/17428/19 (910/12703/20).

Заява про відвід мотивована тим, що Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів: головуючого судді - Пантелієнка В.О., суддів: Полякова Б.М., Доманської М.Л., ухвалою від 06.10.2020 відкрив апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_4 на ухвалу Господарського суду м. Києва від 01.09.2020 по справі №910/17428/19 (910/12703/20).

Ухвалою від 14.12.2020 у справі №910/17428/19 (910/12703/20) суд закрив апеляційне провадження, з посиланням на статтю 264 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України), як таке, що було порушено помилково.

Однак, процесуальне законодавство не передбачає такої підстави для закриття апеляційного провадження через 3,5 місяців після відкриття апеляційного провадження.

Тому зазначені дії викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді Полякова Б.М.

Також Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів: головуючого судді - Отрюха Б.В., суддів: Остапенка О.М., Полякова Б.М., постановою від 14.12.2020 у справі №910/17428/19 залишив без задоволення апеляційну скаргу ОСОБА_4 про скасування арешту та заборони вчиняти будь-які дії щодо реєстрації/перереєстрації права власності та відчуження майна.

В подальшому Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду Банаська О.О. - головуючого, Васьковського О.В., Погребняка В.Я., скасував постанову Північного апеляційного господарського суду від 23.12.2020 у справі №910/17428/19 і направив справу на новий розгляд до Північного апеляційного господарського суду.

Зазначене викликає сумнів у неупередженості або об`єктивності суддів Отрюха Б.В., Остапенка О.М., Полякова Б.М., які складають колегію суддів у цьому апеляційному провадженні.

Крім того, згідно з ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 04.04.2023 у справі №910/17248/19, суддю Полякова Б.М., ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 23.01.2023 вже було відведено від розгляду апеляційної скарги ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду міста Києва від 12.12.2022 у справі №910/17428/19.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 28.08.2023 заяву приватного виконавця Виконавчого округу міста Києва Ляпіна Д.В. про відвід колегії суддів у складі: головуючого судді - Полякова Б.М., суддів: Отрюха Б.В., Остапенка О.М., від розгляду справи №910/17428/19 (910/12703/20) визнано необґрунтованою. Матеріали справи №910/17428/19 (910/12703/20) переданои для визначення складу суду для розгляду заяви приватного виконавця Виконавчого округу міста Києва Ляпіна Д.В про відвід колегії суддів у складі: головуючого судді - Полякова Б.М., суддів: Отрюха Б.В., Остапенка О.М., від розгляду справи №910/17428/19 (910/12703/20) у порядку, встановленому статтею 32 ГПК України.

Згідно з витягом з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями заяву приватного виконавця Виконавчого округу міста Києва Ляпіна Д.В про відвід колегії суддів у складі: головуючого судді - Полякова Б.М., суддів: Отрюха Б.В., Остапенка О.М., від розгляду справи №910/17428/19 (910/12703/20) передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючого судді - Полякова Б.М., суддів Грек Б.М., Отрюх Б.В.

Колегія суддів, розглянувши заяву про відвід суддів Полякова Б.М., Отрюха Б.В., Остапенка О.М. дійшла висновку про відсутність підстав для її задоволення, виходячи з наступного.

Право подавати заяву про відвід судді є однією з гарантій законності здійснення правосуддя і об`єктивності та неупередженості розгляду справи. Статтею 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини 1950 року, ратифікованою Верховною Радою України (Закон України від 17.07.1997 №475/97-ВР), закріплені основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її цивільного позову в національному суді, серед яких - розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Статтями 38, 42 ГПК України закріплені права та обов`язки учасників справи, серед яких право подавати заяви, зокрема, і про відвід судді.

Відповідно до статті 35 ГПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 36 цього Кодексу.

До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Головна мета відводу - гарантування безсторонності суду, зокрема, щоб запобігти упередженості судді (суддів) під час розгляду справи, а мета самовідводу - запобігання будь-яким сумнівам щодо безсторонності судді.

Відповідно до частин першої, другої статті 48 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" суддя у своїй діяльності щодо здійснення правосуддя є незалежним від будь-якого незаконного впливу, тиску або втручання. Суддя здійснює правосуддя на основі Конституції і законів України, керуючись, при цьому, принципом верховенства права. Втручання у діяльність судді щодо здійснення правосуддя забороняється і має наслідком відповідальність, установлену законом.

Частиною 4 статті 11 ГПК України та статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" визначено, що суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України (далі - Конвенція), та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Як зазначає Європейський суд з прав людини, найголовніше - це довіра, яку в демократичному суспільстві повинні мати суди у громадськості (рішення ЄСПЛ у справі "Хаушильд проти Данії").

Стаття 6 Конвенції передбачає, що суд у межах своїх повноважень має бути неупередженим. Неупередженість зазвичай означає відсутність упередженості або суб`єктивного ставлення, що може бути оцінене багатьма способами (рішення ЄСПЛ у справі "Ветштайн проти Швейцарії").

Наявність безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 визначається за допомогою суб`єктивного критерію, тобто оцінювання особистого переконання конкретного судді у конкретній справі, а також за допомогою об`єктивного критерію, тобто з`ясування того, чи надав цей суддя достатні гарантії для виключення будь-якого законного сумніву з цього приводу (рішення ЄСПЛ у справі "Хаушильд проти Данії").

За усталеною практикою Європейського суду з прав людини наявність безсторонності, згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. За суб`єктивним критерієм беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (пункт 49 рішення ЄСПЛ у справі "Білуха проти України").

Європейський суд з прав людини зазначив, що "безсторонність", в сенсі пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися відповідно до суб`єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі - тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об`єктивного критерію - тобто, чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу (рішення Європейського суду з прав людини у справі "Булут проти Австрії" від 22.02.1996, у справі "Томан проти Швейцарії" від 10.06.1996). Відповідно до об`єктивного критерію має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності суддів. У цьому зв`язку навіть зовнішні ознаки мають певне значення.

При цьому, особиста безсторонність суду, як суб`єктивний критерій, презюмується, поки не надано доказів протилежного (пункт 50 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Білуха проти України" від 09.11.2006).

Згідно з об`єктивним критерієм необхідно встановити, чи існують факти, які можна встановити та які можуть ставити під сумнів безсторонність судді. Це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезстороннім, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (пункти 29, 31 рішення Європейського суду з прав людини "Газета "Україна-центр" проти України" від 15.07.2010).

Частиною 3 статті 38 ГПК України унормовано, що відвід повинен бути вмотивованим.

Господарський процесуальний кодекс України не встановлює вичерпного переліку обставин, які свідчать про необ`єктивність судді, однак зазначається, що такі підстави повинні бути обґрунтовані особою, яка ініціює питання про відвід судді.

Суд зазначає, що не є підставами для відводу суддів заяви, які містять лише припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними і допустимими доказами, а також, обставини, пов`язані з прийняттям суддею рішень з інших справ чи вирішення будь-яких процесуальних питань.

Таким чином, щодо суб`єктивної складової безсторонності суду, заявнику необхідно подати докази фактичної наявності упередженості судді для відводу його від справи, оскільки презумпція особистої неупередженості судді діє доти, доки не з`являться докази на користь протилежного. І тільки якщо з`являються об`єктивні сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, або його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі.

У контексті поданої заяви, суд звертає увагу на приписи частини 4 статті 35 ГПК України, якою імперативно визначено, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Згідно з частиною 3 статті 39 ГПК України, якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 32 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід. Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу, як вже зазначено вище.

Водночас, згідно з пунктом 1 статті 43 ГПК України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Заявником жодними належними і допустимими доказами не доведено наявності обставин, з якими закон, зокрема, приписи статей 35, 36 ГПК України, пов`язують наявність підстав для відводу судді.

Викладені у заяві про відвід суддів доводи фактично зводяться до незгоди сторони з судовими рішенням суддів, а також з відводом судді в інших апеляційних провадженнях в межах справи про банкрутство №910/17428/19, що не є підставою для відводу в силу статей 35, 36 ГПК України.

А отже, твердження заявника щодо упередженості та необ`єктивності суддів під час розгляду справи є безпідставними і не підтверджені наявними у матеріалах справи документами.

Враховуючи зазначене, Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів: головуючого судді - Сітайло Л.Г., суддів: Алданової С.О., Ткаченка Б.О., за відсутності підстав, вказаних у статтях 35, 36 ГПК України, вважає заявлений приватним виконавцем Виконавчого округу міста Києва Ляпіним Д.В. відвід суддів Полякова Б.М., Отрюха Б.В., Остапенка О.М., від розгляду справи №910/17428/19 (910/12703/20) необґрунтованим.

Відтак, розглянувши заяву приватного виконавця Виконавчого округу міста Києва Ляпіна Д.В. про відвід колегії суддів у складі: головуючого судді - Полякова Б.М., суддів: Отрюха Б.В., Остапенка О.М., від розгляду апеляційної скарги ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду міста Києва від 05.06.2023 у справі №910/17428/19 (910/12703/20), судова колегія не вбачає підстав для її задоволення, оскільки наведені заявником доводи на її обґрунтування в розумінні статей 35, 36 ГПК України не можуть бути підставою для відводу вказаних суддів.

За таких обставин, керуючись статтями 35, 36, 39, 234 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд,

УХВАЛИВ:

1. Відмовити у задоволенні заяви приватного виконавця Виконавчого округу міста Києва Ляпіна Д.В. про відвід суддів Полякова Б.М., Отрюха Б.В., Остапенка О.М., від розгляду апеляційної скарги ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду міста Києва від 05.06.2023 у справі №910/17428/19 (910/12703/20).

2. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає касаційному оскарженню.

Головуючий суддя Л.Г. Сітайло

Судді С.О. Алданова

Б.О. Ткаченко