СХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 серпня 2023 року м. Харків Справа № 922/21/23

Східний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючий суддя Склярук О.І., суддя Гетьман Р.А. , суддя Россолов В.В. ,

при секретарі судового засідання Ярош В.В.,

за участі представників сторін:

прокурор Горгуль Н.В.,

від відповідача: Кривошеєнко О.Ю.,

від інших, не прибули,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Східного апеляційного господарського суду апеляційну скаргу Заступника керівника Харківської обласної прокуратури , за вх. №901 Х/1 , на рішення господарського суду Харківської області від 06.04.23 (повний текст складено 17.04.23, суддя Лавренюк Т.А.) у справі №922/21/23

за позовом Керівника Київської окружної прокуратури м. Харкова в інтересах держави, в особі Харківської міської ради ,

3-я особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача

Головне управління ДФС у Харківській області,

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Альфа" , м. Харків,

про розірвання договору оренди та повернення земельної ділянки

ВСТАНОВИВ:

Керівник Київської окружної прокуратури м. Харкова в інтересах держави в особі Харківської міської ради звернувся до Господарського суду Харківської області з позовом, в якому просив суд:

- розірвати договір оренди земельної ділянки з кадастровим номером :01:002:0005, яка знаходиться по просп. Героїв Харкова, 10/12 (колишній просп. Московський) у м. Харкові, від 25.01.2005, укладений між Харківською міською радою та ТОВ "Альфа", який зареєстрований у Харківській регіональній філії Державного підприємства "Центр державного земельного кадастру при Державному комітеті України по земельних ресурсах" в книзі записів державної реєстрації договорів оренди землі від 25.01.2005 за №8810/05;

- розірвати договір оренди земельної ділянки з кадастровим номером :01:004:0007, яка знаходиться по просп. Героїв Харкова (колишній просп. Московський) ріг вул. Кооперативної у м. Харкові, від 25.01.2005, укладений між Харківською міською радою та ТОВ "Альфа", який зареєстрований у Харківській регіональній філії Державного підприємства "Центр державного земельного кадастру при Державному комітеті України по земельних ресурсах" в книзі записів державної реєстрації договорів оренди землі від 07.02.2005 за № 8818/05;

- зобов`язати ТОВ "Альфа" повернути земельну ділянку загальною площею 0,9891га з кадастровим номером :01:002:0005, яка знаходиться за адресою: просп. Героїв Харкова, 10/12 у м. Харкові, Харківській міській територіальній громаді в особі Харківської міської ради;

- зобов`язати ТОВ "Альфа" повернути земельну ділянку загальною площею 0,3500га з кадастровим номером :01:004:0007, яка знаходиться за адресою: просп. Героїв Харкова ріг вул. Кооперативної у м. Харкові, Харківській міській територіальній громаді в особі Харківської міської ради.

Судові витрати прокурор просив суд покласти на відповідача.

В обґрунтування позовних вимог прокурор посилається на те, що відповідачем до теперішнього часу не виконуються зобов`язання за вищенаведеними договорами оренди землі щодо здійснення будівництва ділового культурно-комерційного центру з прибудовою адміністративно-торговельних приміщень та громадсько-торговельного центру (але не пізніше прийняття об`єкту до експлуатації), як це передбачено п.15 спірних договорів та в порушення умов договорів не сплачується орендна плата.

Ухвалою господарського суду Харківської області від 03.01.2023 позовну заяву прийнято до розгляду, по ній відкрито провадження у справі, призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження з повідомленням сторін.

Господарським судом Харківської області прийнято рішення від 06.04.2023м. по №922/21/23, яким у задоволені позову відмовлено у повному обсязі.

Суд дійшов висновку про відсутність у прокурора правових підстав для звернення з відповідним позовом до суду, що має наслідком відмову у задоволенні даного позову.

Не погодившись з прийнятим судом першої інстанції рішенням, Заступник керівника Харківської обласної прокуратури звернувся до Східного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою в якій просить рішення по справі скасувати та прийняти нове рішення про задоволення позовних вимог.

Вважає, що рішення по справі прийнято судом першої інстанції з порушенням норм матеріального та процесуального права без урахування усіх обставин справи. Зокрема посилається, що матеріалами справи доведено порушення відповідачем істотних умов договорів, що є підставою для їх розірвання у судовому порядку.

Для розгляду справи шляхом автоматизованого розподілу судової справи між суддями визначено колегію суддів: головуючий суддя Склярук О.І., суддя Гетьман Р.А., суддя Россолов В.В.

Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 15.05.2023 р. відкрито апеляційне провадження за скаргою Заступника керівника Харківської обласної прокуратури, на рішення Господарського суду Харківської області від 06.04.23 у справі №922/21/23 .

Встановлено учасникам справи строк до 20.06.2023 включно для подання відзивів на апеляційну скаргу з доказами їх надсилання (доданих до них документів) іншим учасникам справи. Витребувано матеріали справи №922/21/23 з Господарського суду Харківської області.

Відповідно до приписів ч. 1 статті 273 Господарського процесуального кодексу України, апеляційна скарга на рішення суду першої інстанції розглядається протягом шістдесяти днів з дня постановлення ухвали про відкриття апеляційного провадження у справі.

24.02.2022 Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» №64/2022 введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022 строком на 30 діб. В подальшому строк дії воєнного стану було продовжено.

Відповідно до наказу Східного апеляційного господарського суду від 25.03.2022 №03 «Про встановлення особливого режиму роботи суду в умовах воєнного стану» встановлено особливий режим роботи Східного апеляційного господарського суду в умовах воєнного стану з 01.04.2022 та запроваджено відповідні організаційні заходи, зокрема:

- тимчасово зупинено розгляд справ у відкритих судових засіданнях за участю учасників судового процесу до усунення обставин, які в умовах воєнної агресії проти України зумовлюють загрозу життю, здоров`ю та безпеці відвідувачів і працівників суду;

- запроваджено з 01.04.2022 роботу Східного апеляційного господарського суду у віддаленому режимі. Режим роботи суду може бути змінений з урахуванням об`єктивних обставин загострення збройної агресії (у тому числі ведення бойових дій) на адміністративно-територіальній одиниці місця розташування суду;

- рекомендовано учасникам судових справ утриматись від відвідування суду, свої процесуальні права та обов`язки, передбачені Господарським процесуальним кодексом України, реалізовувати з використанням офіційної електронної пошти суду: ;

- забезпечено приймання та опрацювання вхідної кореспонденції, що надходить до суду засобами електронного зв`язку. У разі відсутності об`єктивної можливості дотримання приписів процесуального законодавства та Положення про автоматизовану систему документообігу суду, відповідні дії здійснювати після усунення обставин, що зумовили таку неможливість.

Відповідно до ст.26 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» скорочення чи прискорення будь-яких форм судочинства в умовах воєнного стану забороняється.

При цьому, згідно Рекомендацій прийнятих Радою суддів України щодо роботи судів в умовах воєнного стану, при визначенні умов роботи суду у воєнний час, рекомендовано керуватися реальною поточною обстановкою, що склалася в регіоні. У випадку загрози життю, здоров`ю та безпеці відвідувачів суду, працівників апарату суду, суддів оперативно приймати рішення про тимчасове зупинення здійснення судочинства певним судом до усунення обставин, які зумовили припинення розгляду справ.

На підставі вищевикладеного, у зв`язку із введенням в Україні воєнного стану, враховуючи поточну обстановку, що склалася в місті Харкові, суд був вимушений вийти за межі строку встановленого ст.273 ГПК України.

16.06.2023 р. від ТОВ «Альфа» на адресу Східного апеляційного господарського суду надійшов відзив на апеляційну скаргу в якому просять рішення по справі залишити без змін, а апеляційну скаргу без задоволення. Наполягають на відсутність підстав для розірвання договорів саме у судовому порядку.

Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 13.07.2023 р. розгляд справи призначено на 15.08.2023 р.

У судовому засіданні, яке відбулося 15.08.2023 р., приймали участь прокурор та представник відповідача, які підтримали свої вимоги та заперечення.

У судовому засіданні оголошувалася перерва до 28.08.2023 р.

Відповідно до приписів статті 269 Господарського процесуального кодексу України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

У суді апеляційної інстанції справи переглядаються за правилами розгляду справ у порядку спрощеного позовного провадження з урахуванням особливостей, передбачених у цій главі ( ч.1 ст.270 ГПК України).

Заслухавши доповідь головуючого по справі ( суддю доповідача) дослідивши обставини справи, апеляційну скаргу, відзив на апеляційну скаргу, заслухавши у судовому засіданні прокурора та представника відповідача, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, судова колегія зазначає наступне.

Судом першої інстанції встановлено такі обставини справи.

На підставі рішення Харківської міської ради № 66/04 від 28.04.2004 "Про надання юридичним та фізичним особам земельних ділянок для будівництва (реконструкції) та подальшої експлуатації об`єктів" між Харківською міською радою (орендодавець) та Товариством з обмеженою відповідальністю "Альфа" (орендар, відповідач) 25.01.2005 укладено договір оренди землі, який зареєстрований у Харківській регіональній філії Державного підприємства "Центр державного земельного кадастру при Державному комітеті України по земельних ресурсах" в книзі записів державної реєстрації договорів оренди землі від 25.01.2005 за № 8810/05.

Відповідно до п.1, п.2 договору орендодавець надав, а відповідач прийняв в строкове платне користування земельну ділянку несільськогосподарського призначення - землі житлової та громадської забудови, яка знаходиться за адресою: м. Харків, просп. Московський, 10/12, загальною площею 0,9891га, кадастровий номер :01:002:0005.

Нормативна грошова оцінка земельної ділянки, за умовами п.5 договору оренди становить 3 705 445,00грн на період будівництва та 18 527 226,00грн на період експлуатації.

За умовами п.8 договору оренди цей договір укладено строком до 01.06.2009 року (але не пізніше прийняття об`єкту до експлуатації), на період експлуатації - до 01.12.2029.

Пунктом 15 договору оренди землі передбачено, що земельна ділянка передається в оренду для будівництва ділового культурно-комерційного центру з прибудовою до неї адміністративно-торговельних приміщень (але не пізніше прийняття об`єкту до експлуатації).

01.07.2020 між сторонами укладено додаткову угоду до договору оренди, відповідно до якої договір оренди землі, зареєстрований у Харківській регіональній філії Державного підприємства "Центр державного земельного кадастру при Державному комітеті України по земельних ресурсах" в книзі записів державної реєстрації договорів оренди землі від 25.01.2005 за № 8810/05, викладено в новій редакції.

Так, відповідно до п.5 договору оренди в редакції додаткової угоди, нормативна грошова оцінка земельної ділянки на дату укладення додаткової угоди становить 97 678 160,00грн. При змінах в нормативній грошовій оцінці земель за рішенням міської ради Орендар за свій рахунок виконує розрахунок оновленої грошової оцінки земельної ділянки і направляє один екземпляр відповідному органу державної податкової служби за місцем знаходження земельної ділянки.

У п.8 договору сторони погодили, що Договір укладено строком: на період будівництва до 26.02.2022 (але не пізніше прийняття об`єкту до експлуатації), на період експлуатації до 01.12.2029.

За умовами п.9 договору оренди в редакції додаткової угоди, орендна плата за земельну ділянку вноситься відповідачем щомісячно у грошовій формі на рахунок Державного казначейства у Харківській області. Розмір орендної плати за земельну ділянку (на період продовження строків будівництва) становить 2,1% від суми нормативної грошової оцінки земельної ділянки.

Розмір орендної плати за земельну ділянку (на період експлуатації) становить 5,6% від суми нормативної грошової оцінки земельної ділянки.

Крім того, 07.02.2005, на підставі рішення Харківської міської ради № 66/04 від 28.04.2004 "Про надання юридичним та фізичним особам земельних ділянок для будівництва (реконструкції) та подальшої експлуатації об`єктів" між Харківською міською радою (орендодавець) та відповідачем укладено договір оренди землі, який зареєстрований у Харківській регіональній філії Державного підприємства "Центр державного земельного кадастру при Державному комітеті України по земельних ресурсах" в книзі записів державної реєстрації договорів оренди землі від 07.02.2005 за № 8818/05, відповідно до умов якого Харківська міська рада надала, а відповідач прийняв в строкове платне користування земельну ділянку несільськогосподарського призначення - землі житлової та громадської забудови, яка знаходиться за адресою: м. Харків, просп. Героїв Харкова (колишній просп. Московський) ріг вул. Кооперативної, загальною площею 0,3500га, кадастровий номер :01:004:0007.

Нормативна грошова оцінка земельної ділянки становить 1 212 904,00грн на період будівництва та 6 064 519,00грн на період експлуатації (п. 5 договору).

Відповідно до п.8 даного договору цей Договір укладено строком до 01.06.2009 року (але не пізніше прийняття об`єкту до експлуатації), на період експлуатації - до 01.12.2029.

Пунктом 15 договору оренди землі сторони погодили, що земельна ділянка передається відповідачу в оренду для будівництва громадсько-торговельного центру (але не пізніше прийняття об`єкту до експлуатації) та для експлуатації.

Рішенням Господарського суду Харківської області від 12.09.2016 по справі №922/2448/16 визнано укладеною додаткову угоду до договору оренди землі, який зареєстровано у Харківській регіональній філії Державного підприємства "Центр державного земельного кадастру при Державному комітеті України по земельних ресурсах" в Державному реєстрі земель від 07.02.2005 за № 8818/05 в частині зміни розміру орендної плати.

Так, відповідно до п.5 договору оренди в редакції додаткової угоди до нього нормативна грошова оцінка земельної ділянки становить 9 359 490,00грн.

Як зазначає прокурор, відповідачем до теперішнього часу не виконуються зобов`язання за вказаними вище договорами оренди землі щодо здійснення будівництва ділового культурно-комерційного центру з прибудовою адміністративно-торговельних приміщень та громадсько-торговельного центру, як це передбачено п.15 договорів, з посиланням на інформацію з Порталу Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва (e-construction.gov.ua), листи Департаменту земельних відносин Харківської міської ради №2499/0/225-22, № 2512/0/225-22 від 07.10.2022, акти обстеження земельної ділянки Департаменту земельних відносин Харківської міської ради від 05.10.2022, у зв`язку з чим він звернувся до суду з відповідним позовом.

Як зазначалося вище, рішенням по справі у задоволенні позовних вимог було відмовлено з посиланням на те, що розірвання договорів оренди під час воєнного стану не призведе до поновлення інтересів громади.

Судова колегія погоджується з таким висновком суду першої інстанції з огляду на нижче викладене.

Відповідно до приписів частини 1 статті 651 Цивільного кодексу України, зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом.

Частиною 2 статті 651 Цивільного кодексу України, передбачено, що договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом.

Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору.

У разі односторонньої відмови від договору у повному обсязі або частково, якщо право на таку відмову встановлено договором або законом, договір є відповідно розірваним або зміненим. ( ч. 3 ст. 651 ЦК України)

Стаття 32 Закону України «Про оренду землі» встановлює, що на вимогу однієї із сторін договір оренди землі може бути достроково розірваний за рішенням суду в разі невиконання сторонами обов`язків, передбачених статтями 24 та 25 цього Закону та умовами договору, в разі випадкового знищення чи пошкодження об`єкта оренди, яке істотно перешкоджає передбаченому договором використанню земельної ділянки, а також на підставах, визначених Земельним кодексом України та іншими законами України.

Відповідно до п.37 Договорів оренди землі від 25.01.2005 р., дія Договору припиняється у разі:

-закінчення строку на який його було укладено

-придбання орендарем земельної ділянки у власність

-викупу земельної ділянки для суспільних потреб або примусового відчуження земельної ділянки з мотивів суспільної необхідності в порядку , встановленому законом.

-ліквідації юридичної особи орендаря.

Пунктом 38 Договору передбачено, що Договір припиняється шляхом його розірвання :

-за взаємною згодою сторін;

-рішенням суду на вимогу однієї із сторін унаслідок невиконання другою стороною обов`язків передбачених договором та внаслідок випадкового знищення, пошкодження земельної ділянки, яке істотно перешкоджає її використанню , а також в інших випадках, визначених законом.

Пунктом 39 Договорів встановлено, що розірвання договору в односторонньому порядку допускається у разі:

- несплати розміру орендної плати протягом більш ніж три місяці;

- використання земельної ділянки не цільовим призначенням;

- передача земельної ділянки в суборенду без письмової згоди орендодавця.

Додатковою угодою від 01.07.2020 року до Договору оренди землі зареєстрованого 25.01.2020 року за № 8810/05, сторони виклали Договір оренди землі у новій редакції.

У пункті 34 Договору ( в новій редакції) сторони встановили, що дія договору припиняється у разі:

- закінчення строку на який його було укладено;

- придбання орендарем земельної ділянки у власність;

- викупу земельної ділянки для суспільних потреб або примусового відчуження земельної ділянки з мотивів суспільної необхідності в порядку, встановленому законом;

- ліквідації юридичної особи орендаря.

Пунктом 35 Договору( в новій редакції) встановлено, що Договір припиняється шляхом його розірвання :

-за взаємною згодою сторін;

-рішенням суду на вимогу однієї із сторін унаслідок невиконання другою стороною обов`язків передбачених договором та внаслідок випадкового знищення, пошкодження земельної ділянки, яке істотно перешкоджає її використанню , а також в інших випадках визначених законом.

Згідно до приписів пункту 36 Договору ( в новій редакції), умовами розірвання договору в односторонньому порядку є використання земельної ділянки не за цільовим призначенням, встановленим у п.16 Договору ; систематична не сплата орендної плати, здійснення самочинного будівництва на земельній ділянці, встановлення тимчасових споруд та малих архітектурних форм без оформлення відповідних документів, передбачених законодавством, у разі потреби для надання земельної ділянки для суспільних потреб .

Відповідно до приписів частини 2 та 3 статті 4 Господарського процесуального кодексу України, юридичні особи та фізичні особи - підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням. До господарського суду у справах, віднесених законом до його юрисдикції, мають право звертатися також особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Частиною 2 статті 131-1 Конституції України встановлено, що прокуратура здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

У визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. ( ч.3 ст.53 ГПК України)

Відповідно до приписів частини 4 статті 53 Господарського процесуального кодексу України, прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах

Частиною 3 статті 23 Закону України «Про прокуратуру» встановлено, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

За положеннями частин першої, третьої цієї статті прокурор вправі представляти інтереси громадянина або держави в суді, представництво яких полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом.

Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Наявність таких повноважень обґрунтовуються прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Таким чином, прокурор як посадова особа державного правоохоронного органу з метою реалізації встановлених для цього органу конституційних функцій вправі звертатися до господарського суду із позовною заявою про захист прав, свобод та інтересів громадянина чи держави, але не на загальних підставах, право на звернення за судовим захистом яких гарантовано кожному (ст.55 Конституції України), а тільки тоді, коли для цього є виняткові умови, і на підставі визначеного законом порядку такого звернення.

Як правильно зазначив суд першої інстанції, на законодавчому рівні не визначено переліку випадків, за яких прокурор здійснює представництво в суді, однак встановлюються оцінні критерії, орієнтири й умови, коли таке представництво є можливим. Здійснювати захист інтересів держави в господарському суді прокурор може винятково за умови, коли захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Існування інтересу і необхідність його захисту має базуватися на справедливих підставах, які мають бути об`єктивно обґрунтовані (доведені) і переслідувати законну мету. Право на здійснення представництва інтересів держави у суді не є статичним, тобто не має обмежуватися тільки визначенням того, у чиїх інтересах діє прокурор, а спонукає і зобов`язує обґрунтовувати існування права на таке представництво або, інакше кажучи, пояснити (показати, аргументувати), чому в інтересах держави звертається саме прокурор, а не органи державної влади, місцевого самоврядування, їхні посадові чи службові особи, які мають компетенцію на звернення до суду, але не роблять цього. Знову ж таки, таке обґрунтування повинно основуватися на підставах, за якими можна виявити (простежити) інтерес того, на захист якого відбувається звернення до суду, і водночас ситуацію в динаміці, коли суб`єкт правовідносин, в інтересах якого діє прокурор, неспроможний сам реалізувати своє право на судовий захист.

Для представництва у суді інтересів держави прокурор за законом має визначити й описати не просто передумови спору, який потребує судового вирішення, а виокремити ті ознаки, за якими його можна віднести до виняткового випадку, повинен зазначити, що відбулося порушення або існує загроза порушень економічних, політичних та інших державних інтересів внаслідок протиправних дій (бездіяльності) фізичних або юридичних осіб, що вчиняються у відносинах між ними або з державою.

Керівник Київської окружної прокуратури м. Харкова на обґрунтування необхідності захисту порушення інтересів держави та підстав для звернення до суду зазначив, що відповідачем до теперішнього часу не виконуються зобов`язання за вищенаведеними договорами оренди землі щодо здійснення будівництва ділового культурно-комерційного центру з прибудовою адміністративно-торговельних приміщень та громадсько-торговельного центру (але не пізніше прийняття об`єкту до експлуатації), як це передбачено п.15 спірних договорів та в порушення умов договорів не сплачується орендна плата.

Прокурор також зазначає, що у зв`язку з використанням відповідачем земельних ділянок з порушенням істотних умов договорів оренди землі, порушуються інтереси власника земельної ділянки - позивача щодо володіння ними, розпорядженням та використанням, чим порушується загальносуспільний інтерес територіальної громади м. Харкова через не забезпечення розвитку інфраструктури міста, облаштування прилеглої території. Харківська міська рада не може передати вказані земельні ділянки іншому добросовісному забудовнику, який зможе побудувати необхідні об`єкти нерухомості, сплачуватиме орендну плату та здійснюватиме утримання території в належному стані

Судова колегія бере до уваги, що спір між сторонами виник під час дії воєнного стану, який було введено у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженим Законом України від 24.02.2022 № 2102-IX, з 24.02.2022 в Україні.

Міністерством з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України Харківську територіальну громаду віднесено до переліку територіальних громад, що розташовані в районі проведення воєнних (бойових) дій або які перебувають у тимчасовій окупації, оточенні (блокуванні). На території Харківської області ведуться активні бойові дії, місто Харків знаходиться під постійними обстрілами, а спірні земельні ділянки розташовані в центральній частині міста, яка зазнає руйнувань.

Як убачається з матеріалів справи, з зазначеним позовом прокурор звернувся до господарського суду у січні 2023 р., а дії щодо його підготовки були розпочати у вересні- жовтні 2022 р., тобто під час проведення активних бойових дій у Харківській області

За таких обставин, розірвання договорів оренди під час воєнного стану призведе не до поновлення інтересів громади, а навпаки, до ненадходження коштів до бюджету міста взагалі, і це не буде сприяти цілям досягнення "справедливого балансу" між інтересами сторін. В той час як збереження орендних правовідносин між сторонами в даному випадку, буде свідчити про більш раціональне використання органом місцевого самоврядування земельної ділянки, зокрема, як джерела доходу місцевого бюджету.

Судова колегія також погоджується зі ствердженням відповідача про те, що на цей час неможливо здійснювати будівництво, оскільки на території Харківської області тривають активні бойові дії та через постійні обстріли м. Харкова.

Щодо посилання прокурора на приписи частини 1 стаття 416 Цивільного кодексу України, якою, зокрема, передбачено припинення права користування земельною ділянкою у разі невикористання земельної ділянки для забудови протягом трьох років підряд.

Зазначена стаття міститься у главі 34 Цивільного кодексу України, яка регулює право користування чужою земельною ділянкою для забудови.

Відповідно до приписів статті 413 Цивільного кодексу України, власник земельної ділянки має право надати її в користування іншій особі для будівництва промислових, побутових, соціально-культурних, житлових та інших споруд і будівель (суперфіцій). Таке право виникає на підставі договору або заповіту.

У постанові від 28.03.2018 р. у справі № 923/474/17 Верховний Суд зазначив, що суперфіций і оренда є окремими правовими інститутами.

Так договір суперфіцию має особливу правову природу, відмінну від договору оренди, тому положення законодавства про суперфіций не підлягають застосуванню до правовідносин оренди.

Матеріали справи не містять доказів, що між Харківською міською радою та відповідачем було укладено договори суперфіцию, а сторони при їх виконанні користувалися саме приписами глави 34 Цивільного кодексу України.

Навпаки, у текстах договір, які просить розірвати прокурор, чітко зазначено, що сторони укладають саме Договір оренди землі.

Крім того, самі тексти Договорів не містять такої підстави для розірвання Договору, як невикористання земельної ділянки для забудови протягом трьох років підряд.

З огляду на наведене, посилання прокурора на не врахування судом першої інстанції приписів статті 413 Цивільного кодексу України, судовою колегією до уваги не приймаються.

Щодо посилання прокурора на невиконання відповідачем умов договорів оренди в частині сплати орендної плати, що є окремою підставою для їх розірвання.

Як убачається з листа ГУ ДПС у Харківській області від 04.10.2022 р. відповідач обліковується платником орендної плати з юридичний осіб у Шевченківському районі м.Харкова за двома земельними ділянками у Основ`янському районі м.Харкова та звітує за дві земельні ділянки з кадастровим номером :01:002:005 та з кадастровим номером :01:044:0007. Формою податкової декларації з плати за землю не передбачено зазначення адреси земельної ділянки.

В листі також зазначено, що згідно інформаційних баз даних ГУ ДПС у Харківській області задекларовано орендної плати за землю з юридичних осіб за 2019 р. - 525269, 91 грн, за 2020 р. 1 312 951,23 грн, за 2021 2 188 177,69 грн, за 2022 р. - 2 406 995,47 грн

Сплачено орендної плати за 2019 р. 527 694,19 грн, 2020 р. 1 175 949, 41 грн, 2021 р. 2 614 863,58 грн 2022 194 900,65 грн.

Таким чином оплата проводилася разом за дві земельні ділянки. Лист містить посилання на наявність станом на 16.09.2022 р. податкового боргу у розмірі 963 940, 33 грн. Про те, встановити за яким саме Договором оренди, існує борг не має можливості.

Щодо посилання прокурора на рішення господарського суду Харківської області у справах № 922/1507/20 та № 922/1750/21, якими з відповідача було стягнуто заборгованість з орендної плати.

У текстах рішень господарського суду Харківської області у справах № 922/1507/20 та № 922/1750/21 зазначено, що відповідач здійснював систематично сплату за договорами оренди, однак у зв`язку з прийняттям господарським судом Харківської області рішень щодо внесення змін до договорів оренди землі у зв`язку зі зміною нормативної грошової оцінки землі, зокрема, в частині зміни розміру орендної плати, орендодавець фактично провів перерахунок орендної плати за певні періоди з урахуванням рішень суду та індексів інфляції та стягнув фактично різницю між здійсненими орендарем платежами згідно умов договорів оренди та розрахунком, виконаним Харківською міською радою на підставі рішень господарського суду Харківської області від 04.07.2016 р. у справі № 922/1775/16 та від 12.09.2016 у справі № 922/2448/16, якими було змінено розмір орендної плати. Зазначені рішення суду у повному обсязі виконано з боку відповідача у добровільному порядку.

Іншого матеріали справи не містять.

Згідно пояснень відповідача, ТОВ «АЛЬФА» у встановленому законом порядку замовляла та отримала проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки зі зміною цільового призначення ТОВ «Альфа» для будівництва багатофункціонального комплексу з житловим будинком за адресою пр. Московський 10/12 в Основ`янському районі, який було погоджено Управлінням містобудування та архітектури Харківської міської ради . Однак повного обсягу технічної документації отриманої відповідачем надати на цей час неможливо, у зв`язку з вилученням цих документів органом досудового слідства та подальшого їх знищення внаслідок обстрілів будівлі СБУ у Харківській області.

Судова колегія також враховує, що згідно до приписів пункту 36 Договору ( в новій редакції), умовами розірвання договору в односторонньому порядку є, зокрема, використання земельної ділянки не за цільовим призначенням, встановленим у п.16 Договору.

Матеріали справи не містять жодного доказу, який підтверджував би, що відповідач використовує земельну ділянку не за цільовим призначенням.

З огляду на наведене, судова колегія також приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення позову.

Відповідно до приписів статті 275 Господарського процесуального кодексу України, Суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право, зокрема, залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення; скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове рішення у відповідній частині або змінити рішення;

Суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права. ( ст.276 ГПК України)

В даному випадку, судова колегія вважає, що судом першої інстанції рішення по справі прийнято з додержанням норм матеріального та процесуального права у зв`язку з чим, рішення по справі залишається без змін, а апеляційна скарга без задоволення.

Судові витрати покладаються на заявника апеляційної скарги.

Керуючись ст. ст. 269,270, 275,276, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, апеляційний суд,

ПОСТАНОВИВ:

1.Апеляційну скаргу Заступника керівника Харківської обласної прокуратури , за вх. №901 Х/1 , на рішення господарського суду Харківської області від 06.04.2023 у справі №922/21/23 залишити без задоволення .

2.Рішення господарського суду Харківської області від 06.04.2023 у справі №922/21/23 залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття. Порядок і строки оскарження передбачено ст. 286 -289 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст постанови складено 05.09.2023

Головуючий суддя О.І. Склярук

Суддя Р.А. Гетьман

Суддя В.В. Россолов