ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЗАПОРІЗЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

04.09.2023 Справа № 908/2721/23

м. Запоріжжя Запорізької області

Суддя Господарського суду Запорізької області Ярешко О.В., розглянувши матеріали позовної заяви

за позовом: Акціонерного товариства Криворізький залізорудний комбінат (вул. Симбірцева, буд. 1а, м. Кривий Ріг, 50029)

до відповідача: Публічного акціонерного товариства «Запорізький металургійний комбінат «Запоріжсталь» (Південне шосе, буд. 72, м. Запоріжжя, 69008)

про стягнення 55 914 884,13 грн.

ВСТАНОВИВ:

28.08.2023 до Господарського суду Запорізької області надійшла позовна заява (вих. № 1951 від 21.083.2023) Акціонерного товариства Криворізький залізорудний комбінат до Публічного акціонерного товариства «Запорізький металургійний комбінат «Запоріжсталь» про стягнення 2 458 322,15 грн. 3% річних, 13 976 541,62 грн. інфляційних втрат, 39 480 020,36 грн. пені. Позов обґрунтовано несвоєчасним виконанням відповідачем грошового зобов`язання за договором купівлі-продажу № 1641 від 30.12.2021.

Відповідно до протоколу розподілу судової справи між суддями від 28.08.2023 здійснено автоматизований розподіл позовної заяви між суддями, присвоєно єдиний унікальний номер судової справи 908/2721/23 та визначено до розгляду судді Ярешко О.В.

Дослідивши матеріали позовної заяви та додані до неї документи, суд дійшов висновку, що вона підлягає залишенню без руху з таких підстав.

За приписами п. 2 ч. 1 ст. 164 ГПК України, до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно ч. 2 ст. 123 ГПК України, розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору встановлюються Законом України «Про судовий збір».

Відповідно ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно ч. 2 ст. 4 даного Закону, за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру сплачується судовий збір за ставкою 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відтак, при зверненні до суду з даним позовом позивачем мав бути сплачений судовий збір у сумі 838 723,26 грн., про що також зазначено й самим позивачем.

До позовної заяви позивачем не додано будь-яких доказів на підтвердження сплати судового збору у вказаному розмірі, що є порушенням п. 2 ч. 1 ст. 164 ГПК України.

Разом з тим, позивачем до позовної заяви додано клопотання про відстрочення сплати судового збору до ухвалення Господарським судом Дніпропетровської області рішення у даній справі.

Клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору мотивовано тим, що введення воєнного стану і активні військовій дії в певних регіонах України суттєво позначилися на майновому стані АТ «Кривбасзалізрудком». Зазначені обставини непереборної сили, які не залежать від волевиявлення позивача, вкрай негативно відобразились на майновому стані АТ «Кривбасзалізрудком» та істотно ускладнили виконання зобов`язань, у тому числі й тих, які передбачені законодавчими актами (зокрема, щодо сплати судового збору). З метою захисту законних прав та інтересів товариства, головою правління АТ «Кривбасзалізрудком» було ініційовані платежі з призначенням «Судовий збір». Відповідно до п. 9.3.5 статуту товариства, голова правління підписує фінансові, банківські документи, які є чинними при наявності підпису фінансового директора; без наявності підпису фінансового директора не може бути здійснено ніякого платежу від імені товариства, окрім випадків, коли не здійснення платежів може спричинити кримінальну та іншу персональну відповідальність голови правління. Однак, через зловживання правом другого підпису, фінансовим директором накази голови правління виконано не було, у зв`язку з чим позивач не має можливості сплатити судовий збір. З боку фінансового директора це непоодинокий випадок непогодження сплати судових зборів за подання позовних заяв.

Підстави для вчинення господарським судом дій щодо відстрочення та розстрочення судового збору, зменшення його розміру або звільнення від сплати викладені в ст. 8 Закону України "Про судовий збір".

Відповідно ст. 8 Закону України "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

З викладеного слідує, що наведений нормативний припис передбачає право суду, а не його обов`язок, з урахуванням майнового стану сторони, відстрочити або розстрочити сплату судового збору, зменшити його розмір або звільнити від сплати судового збору лише за наявності викладених вище умов.

Наведена норма не містить чіткого переліку обставин майнового стану, який тягне за собою в якості наслідків відстрочення сплати судового збору.

Визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану. Обґрунтування обставин майнового стану сторони, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору у встановлених законом розмірах і в строки, покладається на заінтересовану сторону. А відтак, сторона повинна навести доводи і надати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Доказами рівня майнового стану можуть бути документи, які підтверджують скрутний майновий стан особи, що відповідно унеможливлює сплату нею судових витрат. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини можуть бути підставою для відстрочення, розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.

Разом з тим, до клопотання не додано жодних доказів, зокрема, фінансової, бухгалтерської звітності, на підтвердження скрутного майнового стану позивача, зокрема, відсутності грошових коштів.

Таким чином, позивачем належним чином не доведені підстави для надання відстрочення сплати судового збору. Не підписання фінансовим директором товариства платіжного документу щодо перерахування судового збору не дає законних підстав для відстрочення сплати судового збору.

Одними з основних засад (принципів) господарського судочинства є: верховенство права; рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; неприпустимість зловживання процесуальними правами (ч. 3 ст. 2 ГПК України).

Суд зазначає, що відповідно до ст. 43 ГПК України, учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Необхідність сплати судового збору є певним обмеженням при зверненні до суду, однак таке обмеження є загальним для всіх суб`єктів, узгоджується зі ст. 129 Конституції України, якою як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

ЄСПЛ у своєму рішенні визначив, що право на доступ до суду не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (рішення у справі "Пелевін проти України").

При цьому ЄСПЛ зазначив, що вимога сплати зборів цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права доступу до суду, яке є саме по собі таким, що суперечить п. 1 ст. 6 Конвенції (рішення у справі "Креуз проти Польщі").

Враховуючи викладене, підстави для задоволення клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору відсутні.

Згідно п.п. 5, 8 ч. 3, ч. 6 ст. 162 ГПК України, позовна заява повинна містити: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності). У позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.

Відповідно ч. 2 ст. 164 ГПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно ч.ч. 1, 4 ст. 74 ГПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів.

Позивач у позовній заяві зазначив, що виконання грошового зобов`язання за договором здійснювалося відповідачем з порушенням строку оплати, що стало підставою для нарахування пені, 3% річних та інфляційних втрат. До позовної заяви додано розрахунок заборгованості, в якому містять посилання на рахунки № 362/21 від 09.04.2021 на суму 9348226,88 грн., № 400/61, 404/21 від 20.04.2022.

Вказані рахунки до позовної заяви не додано. Натомість, додані інші рахунки з іншими датами та сумою.

Відповідно ч.ч. 1, 2 ст. 174 ГПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст.ст. 162, 164, 174, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, ст. 8 Закону України Про судовий збір, суд

УХВАЛИВ:

1. Відмовити у задоволенні клопотання Акціонерного товариства Криворізький залізорудний комбінат про відстрочення сплати судового збору за подання позовної заяви.

2. Позовну заяву (вих. № 1951 від 21.083.2023) Акціонерного товариства Криворізький залізорудний комбінат залишити без руху.

3. Надати Акціонерному товариству Криворізький залізорудний комбінат строк протягом 10 днів з дня вручення даної ухвали суду для усунення недоліків позовної заяви, вказаних в ухвалі, а саме:

1) сплатити судовий збір у сумі 838 723,26 грн. за подання позовної заяви до Господарського суду Запорізької області на реквізити, розміщені на сайті Судової влади України. Докази сплати подати до суду у встановлений вище строк;

2) надати рахунки № 362/21 від 09.04.2021 на суму 9348226,88 грн., № 400/61, 404/21 від 20.04.2022;

3) надати докази надіслання відповідачу документів (доказів) на виконання зазначеної ухвали суду.

4. Роз`яснити Акціонерному товариству Криворізький залізорудний комбінат, що в разі невиконання вимог суду щодо усунення недоліків у встановлений судом строк, заява вважається неподаною і буде повернута заявнику згідно з ч. 4 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України.

5. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею 04.09.2023 та оскарженню не підлягає.

Суддя О.В. Ярешко