ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31.08.2023м. ДніпроСправа № 904/3304/23

За позовом Комунального підприємства "Водоканал", м. Запоріжжя

до Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), м. Дніпро

про стягнення 4 215,43 грн, -

Суддя Бажанова Ю.А.

Без виклику (повідомлення) учасників

СУТЬ СПОРУ:

Комунальне підприємство "Водоканал" звернулось до Господарського суду Дніпропетровської області з позовною заявою про стягнення з Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції на свою користь заборгованість, а також неустойки за прострочення виконання зобов`язань у вигляді пені, 3% річних та інфляційних збитків у загальному розмірі 4 215,43грн. Судові витрати по сплаті послуг.

Позовні вимоги мотивовані неналежним виконанням відповідачем умов договору №6447Кпубл від 07.12.2022 в частині своєчасної на повної оплати з водопостачання та водовідведення за період вересень - грудень 2022 року у сумі 3 953,87 грн. У зв`язку з несвоєчасною оплатою позивач нарахував та просить стягнути з відповідача 63,26 грн. пені, 52,00 грн 3% річних, 146.30 грн. інфляційних втрат.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 03.07.2023 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у справі у порядку спрощеного позовного провадження без виклику (повідомлення) учасників за наявними в матеріалах справи документами.

18.07.2023 від представника Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) на електронну пошту Господарського суду Дніпропетровської області надійшов відзив.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 26.07.2023 повернуто відзив (вх. 35530/23 від 18.07.2023) Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) без розгляду.

31.07.2023 від Комунального підприємства "Водоканал" до Господарського суду Дніпропетровської області надійшла відповідь на відзив в якому просить задовольнити позовні вимоги в повному обсязі; розгляд справи проводити за участю представника відповідача.

Також зазначає, що проведення реєстрації фінансових зобов`язань в Казначействі є обов`язком Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), як розпорядника бюджетних коштів, який жодним чином не може вплинути на договірні відносини з КП "Водоканал". Тобто, факт невиконання такої реєстрації фінансового зобов`язання відповідачем не звільняє його від виконання зобов`язань щодо оплати послуг за договором.

02.08.2023 від представника Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) на електронну пошту Господарського суду Дніпропетровської області надійшов відзив, який підписано електронним підписом.

В своєму відзиві зазначає, що своєчасність оплати послуг з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення Південно-Східним міжрегіональним управлінням Міністерства юстиції (м. Дніпро) залежить від своєчасності надання КП "Водоканал" актів наданих послуг.

З огляду на те, що Акти-рахунки до договору № 6447кпубл від 17.12.2022 за надані послуги з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення були отримані від КП "Водоканал" в кінці бюджетного періоду (28 грудня 2022 року), це унеможливило своєчасне формування, та надання Південно-Східним міжрегіональним управлінням Міністерства юстиції (м. Дніпро) платіжних документів до Головного управління Державної казначейської служби України у Дніпропетровській області. Водночас, враховуючи вищевикладене, наголошуємо на безпідставності нарахування КП "Водоканал" Запорізької міської ради неустойки у вигляді пені та інфляційних збитків у розмірі 261,56 грн.

Відповідно до частини 4 статті 250 Господарського процесуального кодексу України якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача постановляє ухвалу про:

1) залишення заяви відповідача без задоволення;

2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Частини друга - шоста цієї статті не застосовуються, якщо відповідно до цього Кодексу справа підлягає розгляду тільки в порядку спрощеного провадження (частина 7 ст. 250 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідно до частиною 5 статті 12 Господарського процесуального кодексу України, для цілей цього Кодексу малозначними справами є:

1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з частиною 5 статті 252 Господарського процесуального кодексу України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої із сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Частиною 6 статті 252 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін за одночасного існування таких умов: 1) предметом позову є стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Враховуючи вищезазначене, беручи до уваги ціну позову (4 215,43 грн), категорію та складність справи, а також те, що відповідачем не наведено жодних доводів в обґрунтування необхідності проведення судового засідання з повідомленням сторін, суд не вбачає підстав для задоволення клопотання відповідача про розгляд справи за участю його представника.

Відповідно до пункту 10 частини 3 статті 2 Господарського процесуального кодексу України одним з основних засад господарського судочинства є розумність строків розгляду справи судом.

Відповідно до статті 248 Господарського процесуального кодексу України суд розглядає справи у порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Враховуючи, що відповідач подав відзив на позов, позивач подав відповідь на відзив, матеріали справи в достатній мірі характеризують взаємовідносини сторін, господарський суд вважає за можливе розглянути справу за наявними у ній матеріалами.

Під час розгляду справи судом досліджені письмові докази, що містяться в матеріалах справи.

ВСТАНОВИВ:

07.12.2022 між Комунальним підприємством "Водоканал" (виконавець) та Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) (споживач) укладено договір №6447кпубл від 07.12.2022 про наданим послуг з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення.

Відповідно до пункту 50 договору цей договір набирає чинності з моменту мого підписання та діє по 31.12.2022.

Згідно пунктом 2 додатку №1 надання послуг здійснюється за адресами: вул. Приходська, 58; вул. Брюлова, 5; вул. Сеченова, 25а: вул. Залізнична, 9а; вул. Лобановського, 10: пр. Соборний, 173; пр. Моторобудівників, 64; вул. Ссченова. 256; вул. Ситова, 11: вул. Європейська, 16; вул.. Північне шосе, 3в бул. Шевченка, 47; вул. Шкільна. 50; вул. Чумаченка, 256; пр. Соборний, 234; б-р. Центральний, 20.

Відповідно до пункту 6 договору виконавець зобов`язується надавати споживачу послуги відповідної якості, а споживач зобов`язується своєчасно та в повному обсязі оплачувати надані послуги за тарифами, встановленими відповідно до законодавства, в строки і па умовах, визначених цим договором.

Відповідно до пункту 14 додатку №1 до договору при розрахунках між виконавцем та споживачем за спожиті ним послуги з водопостачання та водовідведення; за абонентське обслуговування; основним документом на оплату є Акт-рахунок, який складається у 2-х примірниках кожен та підписуються представником виконавця.

Пунктом 14.1 додатку №1 встановлено, що споживач з 15 до останнього числа кожного (розрахункового) місяця падає виконавцю Звіт про показники вузлів розподільного обліку питної і гарячої води та об`єми водопостачання та водовідведенпя за формою, визначеною у додатку № 2 до цього договору, яким підписується споживачем або передає м або передає дані щодо показань приладу (-дів) обліку питної та гарячої води (надалі - дані) через online-сервіс "Особистий кабінет для організацій", у тому числі за допомогою систем дистанційного зняття показань вузлів обліку. Реєстрація споживача в online-сервіс "Особистий кабінет для організацій" та отримання ним повідомлень здійснюється через електрону пошту споживача . Адреса електронної пошти споживачем направляється виконавцю в письмовому вигляді.

На підставі показань вузлів комерційного обліку та даних Зніту або акту, зазначеному у п.5 додатку №1 цього договору або даних щодо показань приладу(-дів) обліку питної та гарячої води (падалі - дані), переданих через online-сервіс "Особистий кабінет для організацій"; у тому числі за допомогою систем дистанційного зняття показань вузлів обліку виконавець відповідно до "Методики розподілу" визначає обсяги наданих споживачу послуг і розмір оплати та виписує Акт-рахунок у 2-х примірниках, підписаних представником виконання.

Споживач зобов`язаний до 10 числа місяця, наступного за розрахунковим, самостійно отримати у виконавця та підписати всі примірники Актів-рахунків.

Пунктом 14.2 додатку №1 встановлено, що до встановлення комерційного приладу обліку води виконавець па підставі даних Звіту, поданого споживачем з 15 до останнього числа кожного (розрахункового) місяця та/або акту, зазначеному у п.5 додатку №1 до цього договору або даних щодо показань приладу (-дів) обліку питної та гарячої води (надалі-дані), переданих через online-сервіс "Особистий кабінет для організацій", у тому числі за допомогою систем дистанційного зняття показань вузлів обліку, визначає обсяги наданих споживачу послуг і розмір оплати та протягом 2-ох робочих днів виписує Акт-рахунок у 2-х примірниках, підписаних представником виконавця. Споживач зобов`язаний протягом 5-ти банківських днів, з дати надання Звіту або дати передачі даних через online-сервіс "Особистий кабінет для організацій", у тому числі за допомогою систем дистанційного зняття показань вузлів обліку самостійно отримати у виконавця, підписати всі примірники Актів-рахунків та перерахувати па розрахунковий рахунок виконавцю суму, вказану в Акті-рахунку.

Пунктом 14.3 додатку №1 встановлено, що якщо споживач не отримує або відмовляється підписати примірники Актів-рахунків, вони підписуються представником виконавця, а в Актах-рахунках робиться відповідний запис про таку відмову або неотримання. Документи пересилаються поштою та вважаються прийнятими споживачем.

Оформлені таким чином Акти-рахунки є обов`язковими для виконання у вказані в ньому терміни, а також є підставою для розрахунків за водопостачання та водовідведення.

На виконання умов договору Комунальне підприємство "Водоканал" надало послуги з водопостачання та водовідведення у розмірі 3 953,87 грн, що підтверджуються складеними документами за вказаний період:

- акт-рахунок № 6447кпубл від 27.12.2022 за період вересня 2022 року: Звіт про покази приладів обліку за вересень 2022 по договору № 6447кпубл від 07.12.2022:

- акт-рахунок № 6447кпубл від 27.12.2022 за період жовтня 2022 року: Звіт про покази приладів обліку за жовтень 2022 по договору №6447кпубл від 07.12.2022:

- акт-рахунок № 6447кпубл від 27.12.2022 за період листопада 2022 року; Звіт про покази приладів обліку за листопад 2022 по договору №6447кпубл від 07.12.2022;

- акт-рахунок № 6447кпубл від 27.12.2022 за період грудня 2022 репсу: Звіт про покази приладів обліку за грудень 2022 по договору №6447кпубл від 07.12.2022.

Акти - рахунки складені у присутності представника споживача і підписаний ним без зауважень.

Комунальне підприємство "Водоканал" посилається на не оплату відповідачем послуг з водопостачання та водовідведення у період з вересня-грудня 2022 року у сумі 3 953,87 грн., що і є причиною виникнення спору.

Предметом спору є стягнення з відповідача на користь позивача 3953,87 грн основного боргу, 63,26 грн пені, 52,00 грн. 3% річних, 146,30 грн інфляційних втрат.

Предметом доказування у справі є обставини укладення договору про наданим послуг з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення № 6447кпубл від 27.12.2022, надання послуг з водопостачання та водовідведення у період з вересня-грудня 2022 року, наявність або відсутність заборгованості з оплати послуг з водопостачання та водовідведення, строк дії договорів, наявність прострочення оплати.

Суб`єкти господарювання повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином, відповідно до закону, інших правових актів, договору (частина 1 статті 193 Господарського кодексу України).

Відповідно до частини 1 статті 901 Цивільного кодексу України за договором про надання послуг одна сторона (виконавець) зобов`язується за завданням другої сторони (замовника) надати послугу, яка споживається в процесі вчинення певної дії або здійснення певної діяльності, а замовник зобов`язується оплатити виконавцеві зазначену послугу, якщо інше не встановлено договором.

Відповідно до статті 526 Цивільного кодексу України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом (стаття 525 Цивільного кодексу України).

Договір є обов`язковим для виконання сторонами (стаття 629 Цивільного кодексу України).

Якщо у зобов`язанні встановлений строк його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (стаття 530 Цивільного кодексу України).

Позивач просить стягнути з відповідача заборгованість за договором №6447Кпубл від 07.12.2022 за послуги з водопостачання та водовідведення за період вересень - грудень 2022 року у сумі 3 953,87 грн.

Відповідач проти суми основного боргу заперечує, посилаючись на те, що Акти-рахунки до договору № 6447кпубл від 17.12.2022 за надані послуги з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення були отримані від КП "Водоканал" в кінці бюджетного періоду (28 грудня 2022 року), це унеможливило своєчасне формування, та надання Південно-Східним міжрегіональним управлінням Міністерства юстиції (м. Дніпро) платіжних документів до Головного управління Державної казначейської служби України у Дніпропетровській області.

Стосовно посилань відповідача на те, що він є бюджетною установою, а тому відсутність бюджетних коштів унеможливлює вчасне та повне виконання зобов`язань за договором господарський суд зазначає таке.

Відповідач є юридичною особою, а відповідно до статті 96 Цивільного кодексу України юридична особа самостійно відповідає за своїми зобов`язаннями.

Між тим, ані приписи Господарського кодексу України, ані норми Цивільного кодексу України не допускають привілейованого становища суб`єктів господарювання, що пов`язані із фінансуванням від третіх осіб, в тому числі бюджетного фінансування.

Отже, відповідач, як юридична особа, самостійно відповідає за своїми зобов`язаннями за договором, і така відповідальність не може ставитися у залежність від дій чи бездіяльності будь-яких третіх осіб.

При цьому, відповідно до статті 617 Цивільного кодексу України відсутність у боржника необхідних коштів не вважається випадком, внаслідок якого боржник може бути звільнений від відповідальності.

Тому відсутність коштів у відповідача не може бути підставою для звільнення його від виконання його зобов`язань за договором перед позивачем.

Вказані положення повністю кореспондуються з положеннями частини 2 статті 218 Господарського кодексу України, де зазначено, що непереборною силою, тобто надзвичайними і невідворотними обставинами не вважаються, зокрема, відсутність у боржника необхідних коштів.

Європейський Суд з прав людини у справі "Кечко проти України" (заява № 63134/00) зауважив, що держава може вводити, призупиняти чи закінчити виплату надбавок з державного бюджету, однак свідома відмова в цих виплатах не допускається, доки відповідні положення є чинними (пункт 23 рішення Суду). У пункті 26 вказаного рішення зазначено, що органи державної влади не можуть посилатися на відсутність коштів як на причину невиконання своїх зобов`язань.

Європейським судом з прав людини в рішенні від 18.10.2005 у справі "Терем ЛТД, Чечеткін та Оліус проти України" та в рішенні від 30.11.2004 у справі "Бакалов проти України" зазначено, що відсутність бюджетного фінансування (бюджетних коштів) не є підставою для звільнення від відповідальності за порушення зобов`язання.

Аналогічних правових висновків у подібних правовідносинах дійшла Велика Палата Верховного Суду у постановах від 10.04.2018 у справі № 927/291/17, від 17.04.2018 у справі № 906/621/17 та від 17.04.2018 у справі № 911/4249/16.

Враховуючи викладене, відсутність фінансування (бюджетних коштів) не виправдовує бездіяльність відповідача і не є підставою для звільнення від відповідальності за порушення договірних зобов`язань.

За прострочення виконання зобов`язання позивач нарахував та просить суд стягнути з відповідача пеню за загальний період прострочення з 04.01.2023 по 12.06.2023 в загальній сумі 63,26 грн.

Відповідно до положень статті 610 Цивільного кодексу України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Статтею 611 Цивільного кодексу України передбачено, що у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема сплата неустойки.

Відповідно до статті 549 Цивільного кодексу України, неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання.

Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

Відповідно до частини 1 статті 2 Закону України "Про житлово-комунальні послуги" предметом регулювання цього Закону є відносини, що виникають у процесі надання споживачам послуг з управління багатоквартирним будинком, постачання теплової енергії, постачання гарячої води, централізованого водопостачання, централізованого водовідведення та управління побутовими відходами, а також відносини, що виникають у процесі надання послуг з постачання та розподілу електричної енергії і природного газу споживачам у житлових, садибних, садових, дачних будинках.

Відповідно до частини 1 статті 26 Закону України "Про житлово-комунальні послуги" у разі несвоєчасного здійснення платежів за житлово-комунальні послуги споживач зобов`язаний сплатити пеню в розмірі, встановленому в договорі, але не вище 0,01 відсотка суми боргу за кожен день прострочення. Загальний розмір сплаченої пені не може перевищувати 100 відсотків загальної суми боргу.

Господарський суд встановив, що послуги, які надані відповідачу з водопостачання та водовідведення, є комунальними послугами, а тому їх регулювання підпадає під норми Закону України "Про житлово-комунальні послуги".

17.03.2020 набрав чинності Закон України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)", де зазначено, що на період дії карантину або обмежувальних заходів, пов`язаних із поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19), та протягом 30 днів з дня його відміни забороняється нарахування та стягнення неустойки (штрафів, пені) за несвоєчасне здійснення платежів за житлово-комунальні послуги.

Оскільки в Україні постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 №211 "Про запобігання поширенню на території України коронавірусу Covid-19" введено карантин і який до 12.06.2023 (день по який нарахована пеню) не скасований, підстави для нарахування відповідачу заявленої до стягнення пені відсутні.

Таким чином, суд відмовляє у задоволенні позову про стягнення пені у сумі 63,26 грн. за період з 04.01.2023 по 12.06.2023.

Згідно з частиною 2 статті 625 Цивільного кодексу України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

За прострочення виконання зобов`язання позивач нарахував та просить суд стягнути з відповідача інфляційні втрати за загальний період з січня 2023 року по червень 2023 року у сумі 146,30 грн та 3% річних за загальний період прострочення з 04.01.2023 по 12.06.2023 у сумі 52,00 грн.

Відповідач контррозрахунку не надав, незгоди щодо арифметичної правильності розрахунку у відзиві не висловив, вимогу не заперечив. Заперечення відповідача стовно нарахованих 3% річних та інфляційних втрат стосуються відсутність факту прострочення спати за надані послуги, незгоди щодо арифметичної правильності розрахунку відповідач не висловив.

Згідно з приписами частини 4 статті 165 Господарського процесуального кодексу України якщо відзив не містить вказівки на незгоду відповідача з будь-якою із обставин, на яких ґрунтуються позовні вимоги, відповідач позбавляється права заперечувати проти такої обставини під час розгляду справи по суті.

Відповідно до частини 1 статті 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Докази, одержані з порушенням закону, судом не приймаються. Достовірними є докази, створені (отримані) за відсутності впливу, спрямованого на формування хибного уявлення про обставини справи, які мають значення для справи.

Наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування.

Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання (статті 76-79 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідно до статті 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Враховуючи викладене господарський суд дійшов до висновку про те, що є правомірними та підлягають стягненню з відповідача на користь позивача 4 152,17 грн (3 953,87 грн заборгованість по оплаті послуг з водопостачання та водовідведення + 52,00 грн 3% річних + 146,30 грн інфляційних втрат).

Відповідно до статті 129 Господарського процесуального кодексу України судові витрати по сплаті судового збору за подання позову покладаються на сторін пропорційно розміру задоволених вимог.

Керуючись ст.ст. 2, 46, 73, 74, 76, 77-79, 86, 91, 129, 233, 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд, -

ВИРІШИВ:

Позов Комунального підприємства "Водоканал" до Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) про стягнення 4 215,43 грн задовольнити частково.

Стягнути з Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) (49027, м. Дніпро, проспект Дмитра Яворницького, 21-А, ідентифікаційний код 43314918) на користь Комунального підприємства Водоканал (69002, м. Запоріжжя, вул. Святого Миколая, буд. 61, ідентифікаційний код 03327121) 3 953,87 грн заборгованості по оплаті послуг з водопостачання та водовідведення, 52,00 грн 3% річних, 146,30 грн інфляційних втрат, 2 643,72 грн витрат по сплаті судового збору.

В решті позовних вимог відмовити.

Наказ видати після набрання рішенням законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Центрального апеляційного господарського суду протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складено 31.08.2023

Суддя Ю.А. Бажанова