ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21.08.2023м. ХарківСправа № 922/1522/23

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Прохорова С.А.

секретар судового засідання Іванії К.В.

розглянувши в загальному позовному провадженні справу

за позовом Товариство з обмеженою відповідальністю "Опцион Плюс"
до Головне управління Державної податкової служби у Харківській області Відокремлений підрозділ 3-я особа - Головне управління Державної казначейської служби України у Харківській області
про стягнення коштів

за участю представників:

позивача - Шишлов О.М.

відповідача - Шутова А.А.

3-ї особи - не з`явився

ВСТАНОВИВ:

До Господарського суду Харківської області надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю "Опцион Плюс" про стягнення збитків.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу від 20.04.2023 здійснено автоматичний розподіл зазначеної заяви між суддями, присвоєно їй єдиний унікальний номер судової справи 922/1522/23 та визначено її до розгляду судді Прохорову С.А.

Ухвалою господарського суду Харківської області від 21.04.2023 було залишено позовну заяву без руху, якою було зобов`язано визначити зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

25.04.2023 Товариство з обмеженою відповідальністю "Опцион Плюс" подало до Господарського суду Харківської області заяву (вх. №10191) про усунення недоліків.

Ухвалою суду від 01.05.2023 було відкрито провадження по справі, призначено справу до розгляду в порядку загального позовного провадження та розпочато підготовче провадження.

Відповідачем подано до суду відзив на позовну заяву (вх. № 12894 від 23.05.2023) в якому він заперечує проти позову в повному обсязі.

Також відповідач звернувся до суду з клопотанням вх. №12243/22 від 16.05.2023 в якому просить суд закрити провадження у справі, вказуючи на те, що він не може бути стороною у справі.

Позивачем подано відповідь на відзив вх. №13388 від 26.05.2023 та заперечення на клопотання про закриття провадження у справі вх. №14233 від 05.06.2023.

Також позивачем подано заперечення на відповідь на відзив (вх. №14739 від 09.06.2023).

Ухвалою суду від 05.07.2023 було відмовлено в задоволенні клопотання відповідача вх. №12243/23 від 16.05.2023, закрито підготовче провадження у справі № 922/1522/23.

Третя особа в судові засідання не з`являлася, пояснень по суті вимог не надавала.

Відповідно до положень п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом. Також, відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема "Іззетов проти України", "Пискал проти України", "Майстер проти України", "Субот проти України", "Крюков проти України", "Крат проти України", "Сокор проти України", "Кобченко проти України", "Шульга проти України", "Лагун проти України", "Буряк проти України", "ТОВ "ФПК "ГРОСС" проти України", "Гержик проти України" суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

Указом Президента України Про введення воєнного стану в Україні №64/2022 від 24.02.2022, затвердженого Законом України від 24.02.2022 № 2102-IX, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану" в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022 строком на 30 діб, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України.

Указом Президента України Про продовження строку дії воєнного стану в Україні №133/2022 від 14.03.2022 частково змінено статтю 1 Указу Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженого Законом України від 24.02.2022 № 2102-IX, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 26.03.2022 строком на 30 діб, у зв`язку з триваючою широкомасштабною збройною агресією Російської Федерації проти України.

Указом Президента України Про продовження строку дії воєнного стану в Україні від 17.05.2022, затвердженого Законом України Про затвердження Указу Президента України "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" постановлено часткову зміну статті 1 Указу Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженого Законом України від 24.02.2022 № 2102-IX (зі змінами, внесеними Указами від 14.03.2022 №133/2022, затвердженим Законом України від 15.03.2022 №2119-IX, та від 18.04.2022 №259/2022, затвердженим Законом України від 21.04.2022№ 2212-IX), продовжити строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25.05.2022 строком на 90 діб.

Враховуючи приписи статті 3 Конституції України, зважаючи на наявність активних військових дій та загрози небезпеки на території України, у тому числі в м. Харкові та Харківській області, а також особливого (дистанційного) режиму роботи господарського суду, обмеження доступу та відвідування працівниками та суддями будівлі господарського суду з міркувань безпеки, та постійними повітряними тривогами, розгляд даної справи здійснений судом у межах розумного строку в розумінні положень Господарського процесуального кодексу України та Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

В ході розгляду даної справи господарським судом Харківської області, у відповідності до п.4 ч.5 ст.13 ГПК України, було створено учасникам справи умови для реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом у межах строків, встановлених ГПК України.

В ході розгляду даної справи судом було в повному обсязі досліджено письмові докази у справі, пояснення учасників справи, викладені в заявах по суті справи - у відповідності до приписів ч. 1 ст. 210 ГПК України, а також з урахуванням положень ч. 2 цієї норми, якою встановлено, що докази, які не були предметом дослідження в судовому засіданні, не можуть бути покладені судом в основу ухваленого судового рішення.

Відповідно до ст. 219 Господарського процесуального кодексу України, рішення у даній справі прийнято у нарадчій кімнаті за результатами оцінки доказів, поданих сторонами.

У судовому засіданні 21.08.2023 відповідно до ст. 240 Господарського процесуального кодексу України судом проголошено вступну та резолютивну частини рішення.

З`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення представників позивача та відповідача, всебічно та повно дослідивши надані учасниками судового процесу докази, суд встановив наступне.

Позиція позивача.

В обґрунтування своїх вимог, позивач вказує, що протиправні дії Головного управління ДПС у Харківській області ВП (відповідач) щодо визнання відповідності ТОВ "ОПЦИОН ПЛЮС" критеріям ризиковості платника податку, що мало наслідком зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, встановлені рішенням Харківського окружного адміністративного суду в адміністративній справі №520/28668/21 від 27.06.2022, яке є преюдиціальним при вирішенні даного господарського спору. В той же час, Товариство з обмеженою відповідальністю "ІМЕКС-ПРО", яке є контрагентом позивача за господарськими операціями, щодо яких було складено податкові накладні, реєстрацію яких зупинено на підставі спірних рішень ГУ ДПС у Харківській області, звернулось до Господарського суду Харківської області з позовною заявою до ТОВ "ОПЦИОН ПЛЮС" про стягнення з даного підприємства збитків у розмірі 98 282,44 грн та рішенням Господарського суду Харківської області від 21.06.2022 у справі №922/423/22, стягнуто з ТОВ "ОПЦИОН ПЛЮС" на користь ТОВ "ІМЕКС-ПРО" суму збитків у розмірі 98 282,44 грн та судовий збір у розмірі 2 481,00 грн.

Позивач вважає що наявний факт протиправної поведінки ГУ ДПС у Харківській області, виникнення у позивача збитків, а також наявність причинного зв`язку між протиправною поведінкою та збитками.

Позиція відповідача.

Головне управління ДПС у Харківській області просить у задоволенні позову відмовити. Свої вимоги обґрунтовує тим, що відсутні усі елементи складу правопорушення, необхідні для застосування такої міри відповідальності як стягнення збитків, оскільки під сумнівом знаходиться наявність об`єктивної та суб`єктивної сторони складу господарського правопорушення, так і причинно-наслідковий зв`язок між діями ГУ ДПС у Харківській області та понесеними позивачем збитками відсутній. Зазначає, що зупинення реєстрації податкової накладної є лише проміжним етапом між складанням і направленням на реєстрацію податкової накладної та, власне, прийняттям рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації такої податкової накладної.

Як вказує відповідач, ТОВ "ОПЦИОН ПЛЮС" не скористалось правом надання письмових пояснень та первинних документів для подальшої реєстрації податкових накладних, не завершивши процедуру реєстрації податкових накладних, а отже, не вжило вичерпних заходів для належного виконання своїх податкових обов`язків.

Крім того, позивач вважає, що розмір витрат на правничу допомогу не підтверджений належними аргументами, які б доводили необхідність та неминучість понесення правничих витрат.

Обставини справи та докази в їх обгрунтування.

Рішенням комісії регіонального рівня з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Харківській області №38193 від 29.12.2021, було вирішено, що ТОВАРИСТВО З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ "ОПЦИОН ПЛЮС" відповідає критеріям ризиковості платника Податків визначених в п. 8 «Критеріїв ризиковості платника податку», а саме підприємство та/або контрагент задіяні у проведенні ризикових операцій.

З урахуванням отриманих від платника податку інформації та копії відповідних документів від 30.12.2021р. рішенням комісії регіонального рівня з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Харківській області №1434 від 12.01.2022, було вирішено, що ТОВАРИСТВО З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ "ОПЦИОН ПЛЮС" відповідає критеріям ризиковості платника Податків визначених в п. 8 «Критеріїв ризиковості платника податку», а саме підприємство та/або контрагент задіяні у проведенні ризикових операцій.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 27.06.2022 р. справа №520/28668/21 позов - задоволено. Визнано протиправним та скасовано рішення Головного управління Державної податкової служби у Харківській області, утвореного на правах відокремленого підрозділу державної податкової служби України в особі Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 29.12.2021р. №38193. Визнано протиправним та скасовано рішення Головного управління Державної податкової служби у Харківській області, утвореного на правах відокремленого підрозділу державної податкової служби України в особі Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 12.01.2022р. №1434.

Також судом встановлено, що Товариство з обмеженою відповідальністю "Імекс-Про", яке є контрагентом позивача за господарськими операціями щодо яких було складено податкові накладні, реєстрацію яких зупинено на підставі вищевказаних рішень ГУ ДПС у Харківській області, звернулось до Господарського суду Харківської області з позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю "Опцион Плюс" про стягнення з відповідача збитків у розмірі 98 282,44 грн. Позовні вимоги обґрунтовано тим, що реєстрація поданої відповідачем податкової накладної № 15 від 21.12.2021 було зупинено податковим органом, у зв`язку з чим позивач позбавлений можливості включити суми ПДВ до складу податкового кредиту, та відповідно, скористатися правом на зменшення податкового зобов`язання на суму 98 282,44 грн.

Рішенням Господарський суд Харківської області від 21.06.2022 справа № 922/423/22 позовні вимоги задоволено повністю. Стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю "Опціон Плюс" на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Імекс-Про" - збитки в розмірі 98282,44 грн; витрати зі сплати судового збору в розмірі 2 481,00 грн.

З наявних у справі платіжних інструкцій №168 від 17.04.2023 та №167 від 17.04.2023 вбачається, що ТОВ "Опцион Плюс" виконало рішення Господарського суду Харківської області у справі №922/423/22 та сплатило Товариству з обмеженою відповідальністю "Імекс-Про" збитки в розмірі 98 282,44 грн та судові витрати (сплачений судовий збір) в сумі 2 481,00 грн.

Судом встановлено, що на підтвердження позовних вимог у даній справі №922/1522/23 позивачем надано роздруковані з Єдиного державного реєстру судових рішень копії рішення Харківського окружного адміністративного суду, рішення Господарського суду Харківської області та платіжні інструкції.

Інших доказів щодо суті спору позивачем не надано.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 27.06.2022 у справі №520/28668/21 встановлено, що ТОВ "ОПЦИОН ПЛЮС" є резидентом України - юридичною особою приватного права, значиться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань під ідентифікаційним кодом - 44290406, набув правового статусу платника податку на додану вартість.

29.12.2021 та 12.01.2022 рішеннями комісії ГУ ДПС у Харківській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних про відповідність/невідповідність податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку (далі Комісія) № 38193 від 29.12.2021 та № 1434 від 12.01.2022 на підставі пункту 6 Порядку № 1165 ТОВ "ОПЦИОН ПЛЮС" включено до переліку ризикових підприємств відповідно до пункту 8 Критерії ризиковості платника податку "підприємство та/або контрагент задіяні у проведенні ризикових операцій".

12.01.2022 року контролюючим органом в особі Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних ГУ ДПС у Харківській області було прийнято рішення №1434 з приводу відповідності заявника критеріям ризиковості за п.8 Критеріїв ризиковості платника податків.

З огляду на те, що контролюючий орган у ході розгляду справи №520/28668/21 не довів наявності реального ризику, а також явного та очевидного досягнення умовами провадження заявником власної господарської діяльності такого рівня загрози, котрий створює дійсну (а не удавану чи примарну) небезпеку економічним інтересам держави Харківський окружний адміністративний суд позов ТОВ "Опцион плюс" задовольнив; визнав протиправними та скасував рішення Головного управління Державної податкової служби у Харківській області, утвореного на правах відокремленого підрозділу державної податкової служби України в особі Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 29.12.2021 №38193 та від 12.01.2022 №1434.

Крім того, господарським судом встановлено, що згідно рішення Господарського суду Харківської області від 21.06.2022 у справі №922/423/22, Товариство з обмеженою відповідальністю "Імекс-Про" звернулось до Господарського суду Харківської області з позовом до Товариство з обмеженою відповідальністю "Опцион Плюс" про стягнення збитків у розмірі 98282,44 грн. Також до стягнення заявлені судові витрати.

Із рішення у справі №922/423/22 вбачається, що суд в описовій частині посилався на обставини укладення ТОВ "Імекс-Про" та ТОВ "Опцион Плюс" договору поставки №22012/2021 від 20.12.2021, ВИДАТКОВУ накладну №15 від 21.12.2021 та їх переписку щодо реєстрації податкових накладних.

При цьому, посилаючись на протиправність дій ГУ ДПС у Харківській області у справі №922/1522/23, позивач на те, що оскаржувані ним в адміністративному порядку рішення стали підставою для зупинення реєстрації ПОДАТКОВОЇ накладної №15 від 21.12.2021, яка була складена за господарськими операціями з контрагентом позивача - Товариством з обмеженою відповідальністю "Імекс-Про".

Однак, жодне судове рішення, копії яких надані позивачем, не містять посилання на вказану податкову накладну; цієї податкової накладної не було подано позивачем і в матеріали справи.

Як вже зазначалося вище, рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 27.06.2022 у справі №520/28668/21 встановлено: "29.12.2021 року контролюючим органом в особі Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних ГУ ДПС у Харківській області було прийнято рішення №38193 з приводу відповідності заявника критеріям ризиковості за п.8 Критеріїв ризиковості платника податків у зв`язку із наявністю ознак проведення ризикових операцій взаємовідносин з ТОВ "Ілантра" (ідентифікаційний код - 44386370).".

Зазначене рішення податкового органу позивачем до матеріалів справи не додано.

Надаючи оцінку та правову кваліфікацію спірним правовідносинам, суд виходить з такого.

Відповідно до положень статті 13 Господарського процесуального кодексу України, судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Позивач, звертаючись до місцевого господарського суду з позовною заявою, просить суд стягнути з Державного бюджету України на свою користь 100 763,44 грн, посилаючись на те, що внаслідок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головним управлінням ДПС у Харківській області позивач зазнав збитки у у цьому розмірі, що присуджені судом за позбавлення можливості контрагентом позивача включити ці суми ПДВ до складу податкового кредиту, та відповідно, скористатися правом на зменшення податкового зобов`язання.

За приписом статті 22 Цивільного кодексу України, особа має право на відшкодування збитків, які їй було завдано в результаті порушення її цивільного права.

Збитками є:

- втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки);

- доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Відповідно до статті 224 Господарського кодексу України, учасник господарських відносин, який порушив господарське зобов`язання або установлені вимоги щодо здійснення господарської діяльності, повинен відшкодувати завдані цим збитки суб`єкту, права або законні інтереси якого порушено.

Відшкодування збитків є видом господарських санкцій, під якими розуміються заходи впливу на правопорушника у сфері господарювання. Одночасно, для учасника господарських відносин, який потерпів від правопорушення, відшкодування збитків є способом захисту його прав та законних інтересів.

Згідно зі статтею 225 Господарського кодексу України, до складу збитків, що підлягають відшкодуванню особою, яка допустила господарське правопорушення, включаються:

- вартість втраченого, пошкодженого або знищеного майна, визначена відповідно до вимог законодавства;

- додаткові витрати (штрафні санкції, сплачені іншим суб`єктам, вартість додаткових робіт, додатково витрачених матеріалів тощо), понесені стороною, яка зазнала збитків внаслідок порушення зобов`язання другою стороною;

- неодержаний прибуток (втрачена вигода), на який сторона, яка зазнала збитків, мала право розраховувати у разі належного виконання зобов`язання другою стороною;

- матеріальна компенсація моральної шкоди у випадках, передбачених законом.

Для застосування такої міри відповідальності, як стягнення збитків за порушення договірних зобов`язань та/або відшкодування позадоговірної шкоди, потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення: протиправна поведінка, збитки, причинний зв`язок між протиправною поведінкою та збитками, вина.

При цьому, обов`язок доведення в суді факту протиправної поведінки відповідача, розміру завданої шкоди, а також прямого причинного зв`язку між ними покладається на позивача з документальним підтвердженням обґрунтованого розрахунку суми, що стягується на відшкодування заподіяної шкоди.

Відсутність або ж недоведеність хоча б одного елемента складу правопорушення виключає настання відповідальності у вигляді відшкодування шкоди (збитків).

Як зазначено вище, рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 27.06.2022 у справі №520/28668/21 визнано протиправними та скасовані рішення Головного управління Державної податкової служби у Харківській області, утвореного на правах відокремленого підрозділу державної податкової служби України в особі Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 29.12.2021 №38193 та від 12.01.2022 №1434.

Однак, суд зазначає, що позивач посилається на понесення ним збитків внаслідок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, що було наслідком прийняття рішень Головним управлінням ДПС у Харківській області від 29.12.2021 №38193 та від 12.01.2022 №1434., які визнані протиправними.

Суд зазначає, що відповідно до пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України, реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165 було затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (надалі - Порядок зупинення реєстрації №1165), а наказом Міністерства фінансів України від 12.12.2019 №520 було затверджено Порядок прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (надалі - Порядок прийняття рішень №520).

Так, відповідно до пунктів 6, 7 Порядку зупинення реєстрації №1165, у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня. У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення. Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4). У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. У разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку. Комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг щодо відповідності/невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку.

Отже, прийняття контролюючим органом рішення про присвоєння особі ознаки ризикового платника податків (у спосіб прийняття рішення про визнання відповідності платника податків критеріям ризиковості платника податків) змінює правовий режим моніторингу реєстрації податкових накладних в Реєстрі, призводить до зупинення реєстрації будь-якої складеної цією особою податкової накладної в Реєстрі, а рішення Комісії регіонального рівня про реєстрацію виписаної такою собою податкової накладної в Реєстрі не виконується одразу, а надсилається до Комісії центрального рівня для ревізії та узгодження.

Предметом розгляду справи №520/28668/21 було питання віднесення ТОВ "ОПЦИОН ПЛЮС" до переліку ризикових, тоді як отримання податкового кредиту, отримати який, за твердженням позивача, не зміг його контрагент - ТОВ "ІМЕКС-ПРО", пов`язано з процедурою реєстрації податкової накладної.

Так, суд зазначає, що відповідно до Порядку прийняття рішень №520, у разі зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі платник податку має право подати копії документів та письмові пояснення стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі.

Письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 5 цього Порядку, платник податку має право подати до контролюючого органу протягом 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобов`язання, відображеного в податковій накладній / розрахунку коригування.

Письмові пояснення та копії документів, подані платником податку до контролюючого органу відповідно до пункту 4 цього Порядку, розглядає комісія регіонального рівня.

За результатами розгляду поданих письмових пояснень та копій документів комісія регіонального рівня протягом 5 робочих днів, що настають за днем отримання пояснень та копій документів, поданих відповідно до пункту 4 цього Порядку:

або приймає рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі та надсилає його платнику податку в порядку, встановленому статтею 42 глави 1 розділу II Кодексу, за формою згідно з додатком 1 до цього Порядку;

або направляє повідомлення про необхідність надання додаткових пояснень та / або документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі (далі - Повідомлення), за формою згідно з додатком 2 до цього Порядку з пропозицією щодо надання платником податку додаткових пояснень та копій документів на підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/ розрахунку коригування;

або приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі у разі надання платником податку копій документів, складених/оформлених із порушенням законодавства, та надсилає його платнику податку в порядку, встановленому статтею 42 глави 1 розділу II Кодексу, за формою згідно з додатком 1 до цього Порядку.

Платник податку має право подати до контролюючого органу додаткові пояснення та копії документів на підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, протягом 5 робочих днів з дня, наступного за днем отримання Повідомлення.

За результатами розгляду поданих додаткових пояснень та копій документів комісія регіонального рівня протягом 5 робочих днів, що настають за днем їх отримання, приймає рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Реєстрі за формою згідно з додатком 1 до цього Порядку.

Якщо платник податку не надав додаткових пояснень та копій документів на підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, комісія регіонального рівня приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі протягом 5 робочих днів, що настають за днем граничного строку їх подання, визначеного абзацом шостим цього пункту.

Комісія регіонального рівня приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі в разі:

ненадання / часткового надання додаткових письмових пояснень та копій документів стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі, при отриманні Повідомлення;

та/або надання платником податку копій документів, складених/оформлених із порушенням законодавства.

Рішення комісії регіонального рівня про відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку.

Досліджуючи наведені норми законодавства, суд доходить висновку про помилковість доводів позивача, що без скасування рішення про відповідність ТОВ "ОПЦИОН ПЛЮС" критеріям ризиковості реєстрація податкової накладної не могла бути проведена; позивач міг скористатись передбаченою законодавством процедурою для проведення реєстрації податкових накладних і за наявності рішень податкового органу щодо відповідності ТОВ "ОПЦИОН ПЛЮС" критеріям ризиковості.

Однак, матеріали справи не містять доказів що позивач надавав письмові пояснення та первинні документи для подальшої реєстрації податкових накладних внаслідок зупинення їх реєстрації, як і не містять доказів відмови комісії в реєстрації податкових накладних.

При цьому, матеріали справи не містять належних та допустимих доказів взагалі породження для ТОВ "ОПЦИОН ПЛЮС" певних правових наслідків прийняття податковим органом рішень від 29.12.2021 № 38193 та від 12.01.2022 №1434.

Позивач зазначив, що відносно нього були прийняті рішення з приводу його відповідності критеріям ризиковості у зв`язку із наявністю ознак проведення ризикових операцій взаємовідносин з ТОВ "Імекс-Про".

Однак, зазначене матеріалам справи не відповідає; рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 27.06.2022 у справі №520/28668/21 було встановлено, що контролюючим органом в особі Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних ГУ ДПС у Харківській області було прийнято рішення з приводу відповідності заявника критеріям ризиковості за п.8 Критеріїв ризиковості платника податків у зв`язку із наявністю ознак проведення ризикових операцій взаємовідносин з зовсім іншим господарюючим суб`єктом - ТОВ "Ілантра" (ідентифікаційний код - 44386370).

Крім того, жодного доказу на підтвердження позиції позивача, що саме оскаржувані ним в адміністративному порядку рішення стали підставою для зупинення реєстрації податкової накладної №15 від 21.12.2021, яку було складено за господарськими операціями з контрагентом позивача - Товариством з обмеженою відповідальністю "Імекс-Про", матеріали справи не містять.

В рішенні Господарського суду Харківської області від 21.06.2022 у справі №922/423/22, на яке позивач посилається як на таке, що має ознаки преюдиціального характеру, зазначено про переписку між ТОВ "Імекс-Про" та ТОВ "Новасфера" щодо не здійснення ТОВ "ОПЦИОН ПЛЮС" реєстрації податкових накладних та міститься посилання на квитанцію про її зупинення без номеру і дати цієї квитанції та без посилання на прийняті податковим органом рішення від 29.12.2021 № 38193 та від 12.01.2022 №1434.

Відповідно до статті 75 Господарського процесуального кодексу України, обставини, встановлені рішенням суду в господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Факти, установлені у прийнятих раніше судових рішеннях, мають для суду преюдиціальний характер. Преюдиціальність означає обов`язковість фактів, установлених судовим рішенням, що набрало законної сили, в одній справі, для суду при розгляді інших справ (постанова КГС ВС від 26.11.2019 по справі №922/643/19).

Отже, матеріалами справи не підтверджується що саме внаслідок протиправної поведінки ГУ ДПС у Харківській області у позивача виникли збитки у спірних правовідносинах.

Як зазначає позивач, рішенням Господарського суду Харківської області у справі №922/423/22 стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю "ОПЦИОН ПЛЮС" на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Імекс-Про" збитки у розмірі 98 282,44 грн та судовий збір у розмірі 2 481,00 грн.

Судом у справі №922/423/22 не встановлювались обставини відмови податкового органу в реєстрації податкових накладних і втрати правової можливості ТОВ "Імекс-Про" отримати податковий кредит і в якому саме розмірі.

Крім того, причинний зв`язок між протиправною поведінкою і збитками є обов`язковою умовою відповідальності та задоволення позовних вимог.

Позивачу слід довести, що протиправна дія чи бездіяльність заподіювача є причиною, а збитки, які завдані особі, - наслідком такої протиправної поведінки.

Протиправна поведінка особи тільки тоді є причиною збитків, коли вона прямо (безпосередньо) пов`язана зі збитками. Непрямий (опосередкований) зв`язок між протиправною поведінкою і збитками означає лише, що поведінка оцінюється за межами конкретного випадку, і, відповідно, за межами юридично значимого зв`язку.

Матеріали справи взагалі не містять доказів, що збитки, про наявність яких зазначає позивач, виникли у нього внаслідок прийняття відповідачем рішень від 29.12.2021 №38193 та від 12.01.2022 №1434, які визнані протиправними; і рішенням Господарського суду Харківської області від 27.10.2022 у справі №922/423/22 зазначене також не встановлено.

Із матеріалів справи взагалі не вбачається взаємопов`язаності обставин:

- прийняття ГУ ДПС у Харківській області рішень від 29.12.2021 №38193 та від 12.01.2022 №1434 і понесенням ТОВ "Імекс-Про" збитків, у зв`язку із цим, і їх розміру;

- прийняття ГУ ДПС у Харківській області рішень від 29.12.2021 №38193 та від 12.01.2022 №1434 та понесенням ТОВ "Опцион Плюс" збитків, і їх розміру.

Отже, належні та допустимі докази наявності причинного зв`язку між протиправною поведінкою відповідача і збитками позивача матеріали даної справи також не містять.

Слід зазначити, що причинний зв`язок як обов`язковий елемент відповідальності за заподіяні збитки полягає в тому, що шкода повинна бути об`єктивним наслідком поведінки завдавача шкоди, отже, доведенню підлягає факт того, що протиправні дії заподіювача є причиною, а збитки є наслідком такої протиправної поведінки (пункти 6.15 та 6.16 постанови Великої Палати Верховного Суду від 14.04.2020 у справі№925/1196/18).

Однак, у спірних правовідносинах позивачем не доведено, що ТОВ "Імекс-Про" не зміг з незалежних від нього та ТОВ "Опцион Плюс" підстав скористатись своїм правом на податковий кредит, а також що зазначене стало наслідком саме протиправної поведінки ГУ ДПС у Харківській області.

Щодо такої складової складу цивільного правопорушення як вина ГУ ДПС у Харківській області, суд зазначає таке.

Перш за все, як зазначено вище, позивачем не доведено суду таких складових цивільного правопорушення, як: протиправна поведінка відповідача, причинний зв`язок між протиправною поведінкою відповідача та збитками позивача, і збитки.

І із матеріалів справи не вбачається наявності вини відповідача у спірних правовідносинах.

ГУ ДПС не приймало рішення про відмову у реєстрації податкової накладної, що є ключовим моментом у даній справі. Реєстрація податкової накладної від 21.12.2021 № 15 тільки зупинена, позивачем не було надано до контролюючого органу Повідомлення про надання пояснень та копій документів щодо податкової накладної, реєстрацію якої зупинено (це право зберігається протягом 365 днів, що настають за датою виникнення податкового зобов`язання, відображеного в податковій накладній), а отже, з огляду на бездіяльність ТОВ «Опцион Плюс», рішення про реєстрацію чи відмову у реєстрації даної податкової накладної ГУ ДПС не приймалося.

Водночас, ТОВ «Опцион Плюс» не зверталося до суду з позовом щодо зобов`язання зареєструвати податкову накладну від 21,12.2021 № 15 та визнати дії контролюючого органу щодо зупинення реєстрації податкової накладної протиправними, що також вказує на бездіяльність позивача.

Частиною першою статті 1166 ЦК України унормовано, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Статті 1173, 1174 ЦК України передбачають певні особливості, характерні для розгляду справ про деліктну відповідальність органів державної влади та посадових осіб, які відмінні від загальних правил деліктної відповідальності. Так, зокрема, цими правовими нормами передбачено, що для застосування відповідальності посадових осіб та органів державної влади наявність їх вини не є обов`язковою. Утім, цими нормами не заперечується обов`язковість

наявності інших елементів складу цивільного правопорушення, які є необхідними д"' доказування у спорах про стягнення збитків.

Необхідною підставою для притягнення органу державної влади до відповідальності у вигляді стягнення шкоди є наявність трьох умов: неправомірні дії цього органу, наявність шкоди та причинний зв`язок між неправомірними діями і заподіяною шкодою, і довести наявність цих умов має позивач, який звернувся з позовом про стягнення шкоди на підставі статті 1173 ЦК України.

Збитки - це об`єктивне зменшення будь-яких майнових благ сторони, що обмежує її інтереси як учасника певних господарських відносин і проявляється у витратах, зроблених кредитором, втраті або пошкодженні майна, а також у неодержаних кредитором доходах, які б він одержав, якби зобов`язання було виконане боржником.

Доведення факту наявності таких збитків та їх розміру, а також причинно-наслідкового зв`язку між правопорушенням і збитками покладено на позивача.

Причинний зв`язок як обов`язковий елемент відповідальності за заподіяні збитки полягає в тому, що шкода повинна бути об`єктивним наслідком поведінки заподіювана шкоди, а отже, доведенню підлягає факт того, що його протиправні дії є причиною, а збитки - наслідком такої протиправної поведінки.

Відповідно до приписів ст. 114 ПК України шкода, заподіяна протиправним рішеннями, діями чи бездіяльністю контролюючих органів, їх посадових (службових) осіб, може включати: 1) вартість втраченого, пошкодженого або знищеного майна платника податків, визначена відповідно до вимог законодавства; 2) додаткові витрати, понесені платником податку внаслідок протиправних рішень, дій чи бездіяльності контролюючих органів. їх посадових (службових) осіб (штрафні санкції, сплачені контрагентам платника податку, вартість додаткових робіт, послуг, додатково витрачених матеріалів тощо); 3) документально підтверджені витрати, пов`язані з адміністративним та/або судовим оскарженням (крім сум, що підлягають відшкодуванню в порядку розподілу судових витрат згідно із процесуальним законодавством) незаконних (протиправних) рішень, дій або бездіяльності контролюючих органів, їх посадових (службових) осіб (юридичний супровід, не пов`язаний із захистом, наданим адвокатом, відрядження працівників або представників платника податку, залучення експертів, отримання необхідних доказів, виготовлення копій документів тощо). Сума такого відшкодування не повинна перевищувати 50 розмірів мінімальної заробітної плати, встановленої на 1 січня календарного року, в якому приймається відповідне судове рішення або рішення іншого органу, у передбачених законом випадках.

Стосовно висновку про неправомірність рішень, дій або бездіяльності контролюючого органу як умови деліктної відповідальності Велика Палата Верховного Суду звертається mutatis mutandis до власних висновків, викладених у підпункті 9.9 постанови від 16.11.2022 у справі № 910/6355/20, та відзначає, що ухвалення попереднього судового рішення про визнання протиправними дій (бездіяльності) контролюючого органу (його посадових (службових) осіб) не є необхідним для вирішення іншої справи, у якій розглядаються позовні вимоги про відшкодування збитків (шкоди), завданих такими діяннями, а господарський суд може самостійно встановити наявність чи відсутність складу відповідного цивільного правопорушення, яке стало підставою для звернення до суду, шляхом оцінки наданих сторонами доказів.

Тобто, лише зазначення того, що за рішенням Господарського суду Харківської області від 21.06.2022 по справі № 922/423/22 постановлено стягнути з ТОВ «Опцион Плюс» на користь ТОВ «Імекс-Про» (код 41394457) збитки у розмірі 98 282, 44 грн, а також судові витрати (сплачений судовий збір) в сумі 2 481, 00 грн. не означає, що сплата контрагенту шкоди у будь-якому розмірі становить достатню причину для визнання того, що вона знаходиться у причинно-наслідковому зв`язку з рішеннями чи діями контролюючих органів.

Вказані збитки не є додатковими витратами у розумінні приписів ст. 114 ПК України.

У даній справі факт зупинення податкової накладної не має спричиняти шкоду Продавцю (ТОВ «Опцион Плюс»), оскільки даний факт зумовлює неотримання Покупцем (TOB «Імекс-Про») податкового кредиту в розмірі ПДВ за угодою. ТОВ «Опцион Плюс» добровільно сплатило ТОВ «Імекс-Про» збитки. При цьому, як встановлено судом по справі № 922/423/22, у відзиві на позовну заяву ТОВ «Опцион Плюс» визнав позов ТОВ «Імекс-Про» про стягнення збитків.

Як встановлено судом по справі № 922/423/22, 20 грудня 2021 року між ТОВ "Опцион Плюс" (постачальник, відповідач у справі) та ТОВ "Імекс-Про" (покупець, позивач у справі) укладено договір поставки № 2012/2021 (далі за текстом договір) за умовами якого постачальник зобов`язувався поставити та передати у власність покупця товар, асортимент, кількість та вартість якого визначатиметься відповідно до видаткових накладних, рахунків або специфікацій (додатків) до даного договору, які складають невід`ємну частину даного договору, а покупець зобов`язується прийняти та оплатити товар на умовах цього договору (пункт 1.1. договору). При цьому, за умовами пункту 2.11. договору, на постачальника покладений обов`язок зареєструвати податкову накладну/розрахунок коригування до податкової накладної, скріплені електронним цифровим підписом, в Єдиному реєстрі податкових накладних, з урахуванням граничних строків, визначених пунктом 201.10 статті 201 Податкового кодексу України.

Відповідно до п. 7.5 Договору за не реєстрацію податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі ЄРПН), в строки, передбачені пунктом 2.11. цього договору, незалежно від підстав, що викликали настання таких обставин, постачальник відшкодовує на користь покупця суму збитків у розмірі ПДВ. зазначеного в ненаданій/незареєстрованій податковій накладній. Збитки у розмірі ПДВ постачальник мас сплатити протягом 10 (десяти) календарних днів з дня отримання такої вимоги.

Слід зазначити, що причинно-наслідковий зв`язок у даній справі у розрізі підстави і в розрізі розміру відсутній, оскільки виникнення збитків у ТОВ «Опцион Плюс» напряму обумовлене не діями чи бездіяльністю ГУ ДПС, а усвідомленими діями позивача та ТОВ «Імекс-Про», які узгодили розмір збитків в укладеному між ними Договорі.

Також, важливим є встановлення судом по справі № 922/423/22 фактів того, що ТОВ «Імекс-Про» звернулось до ТОВ «Опцион Плюс» з вимогою сплатити збитки у розмірі суми ПДВ - 98 282, 44 грн. На звернення ТОВ «Імекс-Про» надано відповідь, в якій вказано, що реєстрацію податкових накладних зупинено податковим органом. До відповіді ТОВ «Опцион Плюс» було надано квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної та зазначено, що відповідачем вживаються заходи щодо належної реєстрації податкової накладної та виконання умов договору в цій частині, проте жодних доказів про таке ТОВ «Опцион Плюс» не надавало.

Тобто, у рішенні по справі № 922/423/22 судом встановлено, що ТОВ «Опцион Плюс» не надано доказів здійснення дій щодо усунення обставин, які стали підставою для зупинення реєстрації податкової накладної, наприклад, надання податковому органу документів, необхідних для здійснення такої реєстрації, або ж доказів оскарження рішення контролюючого органу про зупинення реєстрації податкової накладної у встановлені Податковим кодексом України та Кодексом адміністративного судочинства України строки, що свідчить про його бездіяльність.

Також, у вказаному рішенні Господарського суду Харківської області від 21.06.2022 по справі № 922/423/22 суд вказував на наявність вини у діях ТОВ «Опцион Плюс», а саме на те, що «у даному випадку бездіяльність відповідача щодо виконання визначеного законом обов`язку зареєструвати податкову накладну від 21.12.2021 № 15 на суму 589694,66 грн становить прямий причинно-наслідковий зв`язок із неможливістю включення позивачем суми ПДВ у розмірі 98 282, 44 грн до податкового кредиту».

Тобто, позивачем не було вчинено дії, спрямовані на відновлення майнового інтересу контрагента на одержання права на податковий кредит, зокрема, не було вчинено дій з боку позивача, направлених на здійснення реєстрації податкових накладних у ЄРПН.

Позивач у своїй позовній заяві також зазначає, що ГУ ДПС своїми діями позбавив можливості контрагента позивача включити суми ПДВ до складу податкового кредиту, та, відповідно, скористатися правом на зменшення податкового зобов`язання.

Однак, відповідно до приписів ст. 198.6 ПК України у разі якщо платник податку не включив у відповідному звітному періоді до податкового кредиту суму податку на додану вартість на підставі отриманих податкових накладних/розрахунків коригування до таких податкових накладних, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних, таке право зберігається за ним протягом 365 календарних днів з дати складення податкової накладної/розрахунку коригування. У разі зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних згідно з пунктом 201.16 статті 201 цього Кодексу перебіг строків, зазначених у цьому пункті, переривається на період зупинення реєстрації таких податкових накладних / розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

З урахуванням норм вказаної статті контрагент позивача не втрачає право на отримання податкового кредиту, а відтак права позивача не порушувались, тому діями ГУ ДПС збитків завдано не було.

Оскільки ТОВ «Опцион Плюс» сплатив на користь контрагента збитки на виконання пункту 7.5 Договору, вони не були необхідними витратами, які він мусив зробити для відновлення порушеного майнового інтересу ТОВ «Імекс-Про», що унеможливлює стягнення зазначеної суми з Державного бюджету України як збитків.

Враховуючи вищевикладене, суд відхиляє доводи позивача, що склад цивільного правопорушення був позивачем доведений, оскільки матеріали справи свідчать про зворотнє.

Відтак, суд доходить висновку, що позивачем не доведено складу збитків; матеріали справи не містять належних та допустимих доказів, які суд міг би оцінити та встановити факт понесення позивачем збитків у спірних правовідносинах.

Таким чином, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку про те, що позовні вимоги є недоведеними та задоволенню не підлягають у повному обсязі.

Також суд має вирішити питання розподілу та стягнення судових витрат.

Згідно з ч. 1 ст. 123 Господарського процесуального кодексу України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Судові витрати позивача, відповідно приписів ст. 129 Господарського процесуального кодексу України, покладається судом на позивача.

Відповідачем не було заявлено про відшкодування судових витрат.

Враховуючи викладене та керуючись статтями 124, 129-1 Конституції України, статтями 1, 4, 5, 20, 73, 74, 76-79, 86, 126, 129, 130, 185, 191, 192, ст. ст. 236-239 Господарського процесуального кодексу України, суд -

ВИРІШИВ:

В позові відмовити повністю.

Судові витрати покласти на позивача - ТОВ "Опцион Плюс".

Згідно із ст. 241 Господарського процесуального кодексу України рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга відповідно до ст. 256 Господарського процесуального кодексу України на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга може бути подана учасниками справи до Східного апеляційного господарського суду.

Учасники справи:

Позивач - Товариство з обмеженою відповідальністю "Опцион Плюс" (61046, м. Харків, пр. Московський, 273, ).

Відповідач - Головне управління Державної податкової служби у Харківській області Відокремлений підрозділ (61057, м. Харків, вул. Пушкінська, 46, )

Третя особа - Головне управління Державної казначейської служби України у Харківській області (61166, м. Харків, вул. Бакуліна, 18, )

Повне рішення складено "29" серпня 2023 р.

Суддя С.А. Прохоров