ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

24.08.2023м. ДніпроСправа № 904/3390/23
Господарський суд Дніпропетровської області

у складі судді Дупляк С.А.,

без виклику сторін,

розглянувши матеріали справи №904/3390/23

за позовом позивача-1: ОСОБА_1 ,

позивача-2: ОСОБА_2

до відповідача-1: Товариства з обмеженою відповідальністю "Дарвет",

відповідача-2: ОСОБА_3

про стягнення безпідставно набутих вкладень для здійснення господарської діяльності та розвитку підприємства,

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 22.08.2023 у справі №904/3390/23 вирішено:

"Клопотання відповідача-1 про поновлення строку для подачі відзиву задовольнити.

Клопотання відповідача-2 про поновлення строку для подачі відзиву задовольнити.

Запропонувати позивачам надати відповіді на запитання по суті позову до сторін, які викладені відповідачем-2 у додатку до відзиву (заяви свідків), в порядку статті 90 Господарського процесуального кодексу України.

Позовну заяву залишити без руху.

Позивачам подати до суду здійснений в установленому законом порядку переклад українською мовою документів, викладених російською мовою, копії яких долучено до позовної заяви, а також їх оригінали для огляду в судовому засіданні.

Встановити позивачам строк для усунення недоліків позовної заяви протягом п`яти днів з дня вручення цієї ухвали".

Згідно з ч. ч. 1, 2, 3 ст. 243 ГПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень. Ухвала про внесення виправлень надсилається всім особам, яким видавалося чи надсилалося судове рішення, що містить описки чи арифметичні помилки.

Суд враховує, що рішення суду має бути викладено чітко, зрозуміло, грамотно (тобто не містити граматичних та стилістичних помилок, виправлень). Частина 1 ст. 243 ГПК України містить диспозитивну норму щодо права суду або з власної ініціативи, або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки, якщо все ж такі мають місце. Під описками слід розуміти неправильне зазначення назв, найменувань, прізвищ, імен та по-батькові, адрес, написання слів тощо. Арифметичні помилки мають місце у випадку неправильного зазначення вихідних даних для розрахунків, що не відповідають матеріалам справи, або результатів здійснених арифметичних дій. Не можна вважати виправленням описки або арифметичної помилки дії суду щодо зміни змісту рішення або ухвали по суті, виправлення речень у цілому чи частини тексту, які не є технічними виправленнями. Зокрема, якщо неправильне визначення стягуваної суми є наслідком застосування норм права, які не підлягали застосуванню, то підстави для виправлення арифметичної помилки відсутні.

Про вирішення питання щодо виправлення допущених в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичної помилки постановляється ухвала. Дані питання вирішуються без повідомлення учасників справи, а за ініціативою суду за їх участю в судовому засіданні, проте неявка не перешкоджає розгляду.

У мотивувальній частині ухвали Господарського суду Дніпропетровської області від 22.08.2023 у справі №904/3390/23 зазначено, що позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачам часу для усунення недоліків протягом п`яти днів з дня вручення позивачам ухвали.

Верховний Суд у своїй постанові від 21.07.2020 у справі № 521/1074/17 визначив, що описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо. Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо. Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не має права змінювати зміст судового рішення, а лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Суд встановив, що під час виготовлення вступної та резолютивної частин ухвали Господарського суду Дніпропетровської області від 22.08.2023 у справі №904/3390/23 у абз. 6 її резолютивної частини було допущено описку, що стосується кількості днів для усунення недоліків.

Зазначене в силу приписів ст. 243 ГПК України є опискою, яка була допущена при виготовлені ухвали Господарського суду Дніпропетровської області від 22.08.2023 у справі №904/3390/23 та підлягає виправленню.

Вказана описка не впливає на зміст та суть ухвали Господарського суду Дніпропетровської області від 22.08.2023 у справі №904/3390/23.

Отже, допущена судом описка в ухвалі Господарського суду Дніпропетровської області від 22.08.2023 у справі №904/3390/23 підлягає виправленню в порядку ст. 243 ГПК України.

Керуючись ст. ст. 234, 243 ГПК України, господарський суд, -

У Х В А Л И В :

Виправити описку, допущену у тексті резолютивної частини вступної та резолютивної частин ухвали Господарського суду Дніпропетровської області від 22.08.2023 у справі №904/3390/23.

У абз. 6 резолютивної частини вступної та резолютивної частин ухвали Господарського суду Дніпропетровської області від 22.08.2023 у справі №904/3390/23 замість «семи днів» слід читати «п`яти днів».

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та підлягає оскарженню в порядку та строки, визначені статтями 256, 257 Господарського процесуального кодексу України.

Суддя С.А. Дупляк