РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

17.08.2023Справа № 910/6245/23
Господарський суд міста Києва у складі судді Полякової К.В., за участі секретаря судового засідання Саруханян Д.С., розглянувши за правилами загального позовного провадження матеріали справи

за позовом Міністерства оборони України

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Авіаційна виробнича компанія "Скаетон"

про стягнення 3322799,34 грн.

за зустрічним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Авіаційна виробнича компанія "Скаетон"

до Міністерства оборони України

про стягнення 15590400 грн.

за участі представників:

від позивача (відповідача за зустрічним): Хмара Ю.О., Падалка Р.М.,

від відповідача (позивача за зустрічним): Столярчук Є.В.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Міністерство оборони України звернулося до Господарського суду міста Києва з позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю "Авіаційна виробнича компанія "Скаетон" про стягнення за договором про закупівлю послуг за державні кошти від 07.04.2022 № 370/3/5/6/1/23 пені в розмірі 1046784 грн., штрафу в розмірі 1559040 грн. та 716975,34 грн. процентів за користування грошовими коштами.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 26.04.2023 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Розгляд справи вирішено здійснювати за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 01.06.2023 року.

31.05.2023 через відділ діловодства та документообігу суду від Товариства з обмеженою відповідальністю "Авіаційна виробнича компанія "Скаетон" надійшла зустрічна позовна заява до Міністерства оборони України про стягнення за договором про закупівлю послуг за державні кошти від 07.04.2022 № 370/3/5/6/1/23 заборгованості в сумі 15590400 грн. за надані послуги.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 06.06.2023 прийнято зустрічну позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Авіаційна виробнича компанія "Скаетон" до розгляду (спільно з первісним позовом). Вимоги за зустрічним позовом об`єднано в одне провадження з первісним позовом. Підготовче засідання за зустрічним позовом ухвалено провести разом із підготовчим засіданням за первісним позовом.

У відзиві на позовну заяву відповідач наголосив на існуванні форс-мажорних обставин, що вплинули на строки виконання відповідачем робіт за договором, про позивач повідомлявся відповідними листами. До того ж, роботи виконані відповідачем у межах строку дії договору, з урахуванням продовження такого строку додатковою угодою.

У відповіді на відзив позивач зауважив, що відповідачем не наведено обґрунтування, як саме ведення бойових дій на території України фактично відобразилося на виконанні договору. При цьому, договором не передбачено укладення відповідачем договорів із конкретними компаніями для виконання договору, відтак позивач не був обмежений у виборі контрагентів.

У запереченнях на відповідь на відзив відповідач звернув увагу, що є єдиним вітчизняним виробником/постачальником безпілотного авіаційного комплексу «ACS-3» та виконує одночасно велику кількість оборонних контрактів. Також, відповідач просив зменшити розмір нарахованих санкцій на 90 %, ураховуючи відсутність збитків позивача та наявність в останнього заборгованості за виконані роботи перед відповідачем.

У відзиві на зустрічну позовну заяву відповідач зазначив, що позивачем порушено порядок надання документів на оплату товару згідно з пунктом 4.2 договору, та бюджетне зобов`язання втратило чинність на момент підписання сторонами 04.04.2023 акту приймання наданих послуг.

У відповіді на відзив на зустрічний позов позивач наголосив, що фактично результати послуг за договором передані відповідачу 17.02.2023 із всіма необхідними документами та в межах строку дії договору. Разом із цим, підписання акту лише 04.04.2023 мало місце внаслідок бездіяльності відповідача. Крім того, в договорі погоджено, що останній у частині фінансових розрахунків діє до повного виконання сторонами зобов`язань. У той же час, саме відповідач мав скласти бюджетну пропозицію на 2023 рік із врахуванням своїх бюджетних зобов`язань за договором.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

ВСТАНОВИВ:

07.04.2022 між Міністерством оборони України (замовник) та Товариством з обмеженою відповідальністю "Авіаційна виробнича компанія "Скаетон" (виконавець) укладено договір про закупівлю послуг за державні кошти № 370/3/5/6/1/23, предметом якого є закупівля послуг з ремонту за технічним станом безпілотних авіаційних комплексів "ACS-3" (далі - вироби), код 50210000-0 (послуги з ремонту і технічного обслуговування літальних апаратів) за номенклатурою, у кількості, в терміни та за цінами, які зазначені у календарному плані надання послуг (додаток 1 до договору), що є невід 'ємною частиною договору, а замовник зобов`язується прийняти та оплатити ці послуги. Підставою для укладення Договору є Указ Президента від 24.02.2022 № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні" (зі змінами), Постанова Кабінету Міністрів від 28.02.2022 № 169 "Деякі питання здійснення оборонних та публічних закупівель товарів, робіт і послуг в умовах воєнного стану" (зі змінами), Протокол визначення переможця щодо, закупівлі послуг за державні кошти, а саме: послуги з ремонту за технічним станок безпілотного авіаційного комплексу «ACS-З» від 07.04.2022 № 2898 рішення державного замовника, затверджене заступником Міністра оборони України від 23.03.2022 № 3242/з/6.

Відповідно до пункту 3.1 договору договірна вартість послуг за кожен виріб окремо за цим договором визначається відповідно до протоколу погодження договірної ціни на закупівлю послуг (зразок - додаток № 2 до договору). Договірна ціна послуг з ремонту за технічним станом безпілотних авіаційних комплексів «ACS-З» за серійними номерами № 02012018 та №02022018 та на момент укладання договору становить 22 272 000 гривень, в тому числі ПДВ у розмірі 20% на суму 3 712 000 гривень за загальним фондом КПКВ 2101150/7, КЕКВ 2260, код видатків 170 кошторису Міністерства оборони України.

У пункті 5.1 договору встановлено, що термін надання послуг - згідно з календарним планом надання послуг (додаток 1 до договору).

Відповідно до пункту 7.2 договору за порушення терміну виконання зобов`язання з виконавця стягується пеня у розмірі 0,1 відсотки вартості послуг, з яких допущено прострочення виконання за кожний день прострочення, а за прострочення понад 30 (тридцять) днів додатково стягується штраф у розмірі 7 (сім) відсотків вказаної вартості.

Пунктом 9.1 договору передбачено, що цей договір набирає чинності з моменту підписання його двома сторонами, і діє до 31 грудня 2022 року, а з питань фінансових розрахунків - до повного виконанням сторонами зобов`язань по цьому Договору. Згідно з ч. 3 ст. 631 Цивільного кодексу України сторони встановили, що умови договору застосовуються до відносин між ними, які виникли до його укладання.

06.12.2022 сторонами укладено додаткову угоду № 1 до договору, яким викладено пункт 9.1 договору в наступній редакції: «Цей Договір набирає чинності з моменту підписання його двома Сторонами, і діє до 28 лютого 2023 року, а з питань фінансових розрахунків - до повного виконанням Сторонами зобов`язань по цьому Договору. Згідно з ч. 3 ст. 631 Цивільного кодексу України Сторони встановили, що умови Договору застосовуються до відносин між ними, які виникли до його укладання.».

Відповідно до пункту 2 додаткової угоди внесено зміни до пункту 3.1 договору та включено другий абзац у наступній редакції: «Обсяг фінансування та бюджетні зобов`язання у 2022 році складають 6 681 600,00 (шість мільйонів шістсот вісімдесят одна тисяча шістсот гривень 00 копійок), в тому числі ПДВ у розмірі 20% на суму 1 113 600,00 (один мільйон сто тринадцять тисяч шістсот гривень 00 копійок) за загальним фондом КПКВ 2101150/7, KEКB 2260, код видатків 170 кошторису Міністерства оборони України.».

Згідно з пунктом 3 додаткової угоди пункт 7.2. договору доповнено наступним абзацом: «За неповернення непідтвердженої суми попередньої оплати (її частини) у строк, визначений додатком № 1 цього договору, виконавець сплачує замовнику пеню в розмірі подвійної облікової ставки Національного банку України від неповерненої суми непідтвердженої попередньої оплати (її частини) за кожний день прострочення її повернення.».

Пунктом 5 додаткової угоди погоджено, що виконавець не звільняється від сплати штрафних санкцій, передбачених умовами договору.

У календарному плані надання послуг з ремонту виробів (додаток № 1 до договору) встановлено, що термін виконання ремонту - 31.12.2022 року.

Із матеріалів справи слідує, що відповідно до вимоги на оплату № 370/3/318 від 18.05.2022 Міністерство оборони України перерахувало на рахунок Товариства з обмеженою відповідальністю "Авіаційна виробнича компанія "Скаетон" попередню оплату у розмірі 6681600 грн.

24.11.2022 Міністерство оборони України звернулося до Товариства з обмеженою відповідальністю "Авіаційна виробнича компанія "Скаетон" з претензією № 720/4/7350 щодо сплати процентів за відсутність документів на підтвердження фактичного використання коштів для проведення ремонту.

Листами від 24.11.2022 № 318, від 28.11.2022 № 320 Товариство з обмеженою відповідальністю "Авіаційна виробнича компанія "Скаетон" повідомило Міністерство оборони України про затримку доставки імпортних комплектуючих для виконання ремонту та про перебої в електропостачанні, на підтвердження чого надало відповідні листи постачальників. У зв`язку з цим, Товариство з обмеженою відповідальністю "Авіаційна виробнича компанія "Скаетон" просило відтермінувати поставку комплексу на 20.01.2023 року.

12.12.2022 Товариство з обмеженою відповідальністю "Авіаційна виробнича компанія "Скаетон" отримало сертифікат № 3000-22-1729 Київської торгово-промислової палати про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) щодо виконання зобов`язань за договором про закупівлю послуг за державні кошти від 07.04.2022 № 370/3/5/6/1/23 у період з 21.11.2022, та що тривають станом на 08.12.2022 року.

Даний сертифікат від 12.12.2022 № 3000-22-1729 Київської торгово-промислової палати (у копії) наданий Міністерству оборони України листом від 13.12.20.2022 № 353.

Листом від 14.02.2023 № 61 Товариство з обмеженою відповідальністю "Авіаційна виробнича компанія "Скаетон" проінформувало Міністерство оборони України про виконання зобов`язань за договором та запросило представників Міністерства оборони України на приймання безпілотних авіаційних комплексів «ACS-3».

17.02.2023 сторонами підписано акти приймання-передачі військового майна № 1/1702 та № 2/1702 від виконавця до замовника.

Згідно з підписаним обома сторонами актом приймання послуг від 04.04.2023 № 1 Товариство з обмеженою відповідальністю "Авіаційна виробнича компанія "Скаетон" надало послуги відповідно до вимог нормативно технічної документації зазначеної в Календарному плані, а Міністерство оборони України прийняло послуги за договором від 07.04.2022 № 370/3/5/6/1/23.

Частинами 1 та 2 статті 509 ЦК України встановлено, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу.

Пунктом 1 частини 2 статті 11 ЦК України передбачено, що однією з підстав виникнення цивільних прав та обов`язків є договори та інші правочини.

Договір є обов`язковим для виконання сторонами (стаття 629 ЦК України).

Статтею 526 ЦК України встановлено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Згідно з частиною 1 статті 901 ЦК України за договором про надання послуг одна сторона (виконавець) зобов`язується за завданням другої сторони (замовника) надати послугу, яка споживається в процесі вчинення певної дії або здійснення певної діяльності, а замовник зобов`язується оплатити виконавцеві зазначену послугу, якщо інше не встановлено договором.

Якщо договором передбачено надання послуг за плату, замовник зобов`язаний оплатити надану йому послугу в розмірі, у строки та в порядку, що встановлені договором (частина 1 статті 903 ЦК України).

Згідно з частиною 1 статті 530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк.

За частиною 1 статті 612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Відповідно до статті 536 ЦК України за користування чужими грошовими коштами боржник зобов`язаний сплачувати проценти, якщо інше не встановлено договором між фізичними особами.

Частиною 1 статті 546 ЦК України передбачено, що виконання зобов`язання, зокрема, може забезпечуватися неустойкою.

За змістом частини 1 статті 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, яке боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання.

Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання (частини 2, 3 статті 549 ЦК України).

Згідно з частиною 4 статті 231 Господарського кодексу України в разі якщо розмір штрафних санкцій законом не визначено, санкції застосовуються в розмірі, передбаченому договором. При цьому розмір санкцій може бути встановлено договором у відсотковому відношенні до суми невиконаної частини зобов`язання або у певній, визначеній грошовій сумі, або у відсотковому відношенні до суми зобов`язання незалежно від ступеня його виконання, або у кратному розмірі до вартості товарів (робіт, послуг).

Частиною 2 статті 231 Господарського кодексу України передбачено, що у разі якщо порушено господарське зобов`язання, в якому хоча б одна сторона є суб`єктом господарювання, що належить до державного сектора економіки, або порушення пов`язане з виконанням державного контракту, або виконання зобов`язання фінансується за рахунок Державного бюджету України чи за рахунок державного кредиту, штрафні санкції застосовуються, якщо інше не передбачено законом чи договором, у таких розмірах: за порушення умов зобов`язання щодо якості (комплектності) товарів (робіт, послуг) стягується штраф у розмірі двадцяти відсотків вартості неякісних (некомплектних) товарів (робіт, послуг); за порушення строків виконання зобов`язання стягується пеня у розмірі 0,1 відсотка вартості товарів (робіт, послуг), з яких допущено прострочення виконання за кожний день прострочення, а за прострочення понад тридцять днів додатково стягується штраф у розмірі семи відсотків вказаної вартості.

Судом установлено, що Товариство з обмеженою відповідальністю "Авіаційна виробнича компанія "Скаетон" не виконало в установлений договором строк роботи - до 31.12.2022 включно.

За арифметичним перерахунком суду, нараховані Міністерством оборони України за період з 01.01.2023 до 16.02.2023 проценти за користування грошовими коштами в сумі 716975,34 грн., пеня в розмірі 0,1% в сумі 1046784 грн. та 1559040 грн. 7 % штрафу підлягають стягненню в заявленому розмірі.

У свою чергу, Товариство з обмеженою відповідальністю "Авіаційна виробнича компанія "Скаетон" не надавало контррозрахунок заявлених Міністерством оборони України сум.

Поряд із цим, Товариство з обмеженою відповідальністю "Авіаційна виробнича компанія "Скаетон" посилалося на те, що виконання робіт здійснено в межах строку дії договору, однак на строки виконання робіт вплинули форс-мажорні обставини. Також, Товариство з обмеженою відповідальністю "Авіаційна виробнича компанія "Скаетон" заявило клопотання про зменшення розміру нарахованих санкцій на 90 %, спираючись на неспівмірність розміру нарахованих санкцій вчиненому правопорушенню, відсутності збитків у Міністерства оборони України, а також на те, що товариство є єдиним вітчизняним виробником/постачальником безпілотного авіаційного комплексу «ACS-3».

Як слідує з пунктів 1.1, 5.1 договору термін надання послуг - згідно з календарним планом надання послуг (додаток № 1 до договору).

У календарному плані надання послуг з ремонту виробів (додаток № 1 до договору) встановлено, що термін виконання ремонту - 31.12.2022 року.

При цьому, відповідно до змісту додаткової угоди від 06.12.2022 № 1 до договору сторонами продовжено саме дію договору до 28.02.2023, а не строк виконання робіт.

Доказів внесення змін до договору в частині строку виконання робіт (до пунктів 1.1, 5.1 договору), а також викладення додатку № 1 до договору - календарного плану, в іншій редакції із зазначенням іншого строку виконання робіт, матеріали справи не містять.

До того ж, у пункті 5 додаткової угоди погоджено, що виконавець не звільняється від сплати штрафних санкцій, передбачених умовами договору.

Судом ураховані посилання Товариства з обмеженою відповідальністю "Авіаційна виробнича компанія "Скаетон" на наявність форс-мажорних обставин під час виконання договору про закупівлю послуг за державні кошти від 07.04.2022 № 370/3/5/6/1/23 у період з 21.11.2022, про що Київською торгово-промисловою палатою видано сертифікат.

Статтею 617 ЦК України передбачено, що особа, яка порушила зобов`язання, звільняється від відповідальності за порушення зобов`язання, якщо вона доведе, що це порушення сталося внаслідок випадку або непереборної сили.

Згідно з положеннями ст. 218 ГК України у разі, якщо інше не передбачено законом або договором, суб`єкт господарювання за порушення господарського зобов`язання несе господарсько-правову відповідальність, якщо не доведе, що належне виконання зобов`язання виявилося неможливим внаслідок дії непереборної сили, тобто надзвичайних і невідворотних обставин за даних умов здійснення господарської діяльності.

Форс-мажорні обставини не мають преюдиційного (заздалегідь встановленого) характеру, і при їх виникненні сторона, яка посилається на них як на підставу неможливості виконання зобов`язання, повинна довести наявність таких обставин не тільки самих по собі, але й те, що ці обставини були форс-мажорними саме для цього конкретного випадку виконання господарського зобов`язання.

Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 31.08.2022 у справі № 910/15264/21, від 30.05.2022 у справі № 922/2475/21, від 30.11.2021 у справі № 913/785/17.

Судом також ураховано, що сертифікат торгово-промислової палати, який підтверджує наявність форс-мажорних обставин, не може вважатися беззаперечним доказом про їх існування, а повинен критично оцінюватися судом з урахуванням встановлених обставин справи та у сукупності з іншими доказами, адже визнання сертифіката торгово-промислової палати беззаперечним та достатнім доказом про існування форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили) без надання судом оцінки іншим доказам суперечить принципу змагальності сторін судового процесу (подібні правові висновки викладено у постановах Верховного Суду від 14.02.2018 у справі № 926/2343/16, від 16.07.2019 у справі № 917/1053/18 та від 25.11.2021 у справі № 905/55/21).

Відповідно до пункту 1.1 договору підставою для укладення договору є Указ Президента від 24.02.2022 № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні" (зі змінами), Постанова Кабінету Міністрів від 28.02.2022 № 169 "Деякі питання здійснення оборонних та публічних закупівель товарів, робіт і послуг в умовах воєнного стану" (зі змінами), Протокол визначення переможця щодо, закупівлі послуг за державні кошти, а саме: послуги з ремонту за технічним станок безпілотного авіаційного комплексу «ACS-З» від 07.04.2022 № 2898 рішення державного замовника, затверджене заступником Міністра оборони України від 23.03.2022 № 3242/з/6.

Згідно з пунктом 8.1 договору сторони договору розуміють, що беруть на себе договірні зобов`язання в умовах дії воєнного стану в Україні, у зв`язку з чим, погоджуються, що сторони звільняються від відповідальності за невиконання або неналежне виконання зобов`язань у разі виникнення обставин непереборної сили, якщо ці обставини безпосередньо вплинули на можливість сторін виконати зобов`язання за цим договором.

Водночас, положення договору не містять жодних умов про необхідність укладення виконавцем для виконання робіт з ремонту договорів поставки з іншими контрагентами, зокрема, з іноземними суб`єктами господарювання.

За положеннями статті 42 ГК України підприємництво - це самостійна, ініціативна, систематична, на власний ризик господарська діяльність, що здійснюється суб`єктами господарювання (підприємцями) з метою досягнення економічних і соціальних результатів та одержання прибутку.

Отже, укладаючи договір у період дії воєнного стану, беручи до уваги специфіку своєї господарської діяльності, Товариство з обмеженою відповідальністю "Авіаційна виробнича компанія "Скаетон" мало передбачити достатній строк для можливості належного виконання зобов`язань, що приймаються ним за договором.

Відповідно до частини першої статті 233 Господарського кодексу України у разі якщо належні до сплати штрафні санкції надмірно великі порівняно із збитками кредитора, суд має право зменшити розмір санкцій. При цьому повинно бути взято до уваги: ступінь виконання зобов`язання боржником; майновий стан сторін, які беруть участь у зобов`язанні; не лише майнові, але й інші інтереси сторін, що заслуговують на увагу.

Вирішуючи питання про зменшення розміру неустойки (штрафу, пені), яка підлягає стягненню зі сторони, що порушила зобов`язання, господарський суд повинен оцінити, чи є даний випадок винятковим, виходячи з інтересів сторін, які заслуговують на увагу; ступеню виконання зобов`язання боржником; причини (причин) неналежного виконання або невиконання зобов`язання, незначності прострочення виконання, наслідків порушення зобов`язання, невідповідності розміру стягуваної неустойки (штрафу, пені) таким наслідкам, поведінки винної особи (в тому числі вжиття чи невжиття нею заходів до виконання зобов`язання, негайне добровільне усунення нею порушення та його наслідки) тощо.

При цьому, зменшення розміру заявленої до стягнення неустойки є правом суду, за відсутності у законі переліку обставин, які мають істотне значення, господарський суд, оцінивши надані сторонами докази та обставини справи у їх сукупності, на власний розсуд вирішує питання про наявність або відсутність у кожному конкретному випадку обставин, за яких можливе зменшення неустойки.

Ураховуючи викладене, суд дійшов висновку про недоведеність правових підстав для звільнення Товариства з обмеженою відповідальністю "Авіаційна виробнича компанія "Скаетон" від відповідальності за порушення строків виконання робіт за договором, а також про відсутність підстав для зменшення розміру нарахованих санкцій.

Щодо вимог зустрічного позову про стягнення 15590400 грн. заборгованості за виконані роботи за договором про закупівлю послуг за державні кошти від 07.04.2022 № 370/3/5/6/1/23, суд дійшов висновку про наступне.

Згідно з пунктом 4.1 договору замовник здійснює розрахунки з виконавцем поетапно за фактично надані послуги протягом 20 банківських днів з дати підписання замовником акту приймання наданих послуг, який є невід`ємною частиною цього договору (зразок - додаток 3 до договору), відповідно до наданих виконавцем рахунків за умов наявності відповідних бюджетних коштів на рахунку Міністерства оборони України. У разі відсутності на момент підписання акту приймання наданих послуг відповідного бюджетного фінансування розрахунки здійснюються протягом 5 банківських днів з моменту надходження відповідних бюджетних коштів. Замовник письмово повідомляє виконавця про відсутність відповідних бюджетних коштів на рахунку Міністерства оборони України.

Відповідно до пункту 4.2 договору до рахунку виконавцем додається: протокол погодження договірної ціни (зразок - Додаток 2 до Договору) із зазначенням вартості наданих послуг по кожному Виробу (етапу робіт на Виробі) окремо; калькуляція витрат на надання послуг, завізована 615 ВП МОУ; акт приймання наданих послуг з додатком до нього (зразок - Додаток № 3); посвідчення, видане 615 ВПМОУ про приймання наданих послуг; акт приймання-передачі виробу з ремонту.

У пункті 4.3. договору передбачено, що замовник має право повернути рахунки виконавцю без оплати у наступних випадках: при неналежному оформленні документів (відсутності печатки, підписів, невідповідності форми та змісту актів формам, наведеним у додатках до договору, тощо); відсутності повного комплекту документів, передбаченого пунктом 4.1 договору. Документи, не оформлені встановленим чином повертаються виконавцю для усунення недоліків, розрахунки за даними документами проводяться після усунення недоліків.

Доказів повернення Міністерством оборони України комплекту документів Товариству з обмеженою відповідальністю "Авіаційна виробнича компанія "Скаетон" на оплату фактично наданих послуг матеріали справи не містять.

При цьому, Міністерство оборони України підписало акт приймання послуг від 04.04.2023 № 1 без жодних зауважень до акту, відтак посилання останнього на оформлення такого акту після закінчення строку дії договору не впливають на факт повного виконання Товариством з обмеженою відповідальністю "Авіаційна виробнича компанія "Скаетон" обумовлених договором робіт.

До того ж, відповідно до пункту 9.1 договору та пункту 9.1 договору в редакції додаткової угоди від 06.12.2022 № 1, договір із питань фінансових розрахунків діє до повного виконанням сторонами зобов`язань по цьому договору.

Відповідності до ст.23 Бюджетного кодексу України будь-які бюджетні зобов`язання та платежі з бюджету здійснюються лише за наявності відповідного бюджетного призначення, якщо інше не передбачено законом про Державний бюджет України.

Частиною 1 статті 48 Бюджетного кодексу України передбачено, що розпорядники бюджетних коштів беруть бюджетні зобов`язання та здійснюють платежі тільки в межах бюджетних асигнувань, встановлених кошторисами, враховуючи необхідність виконання бюджетних зобов`язань минулих років.

Розміщення замовлення, укладення договору, придбання товару, послуги чи здійснення інших аналогічних операцій протягом бюджетного періоду, за якими розпорядником бюджетних коштів взято зобов`язання без відповідних бюджетних асигнувань або з перевищенням повноважень, встановлених цим Кодексом та законом про Державний бюджет України (рішенням про місцевий бюджет), є недійсними. За такими операціями не виникають бюджетні зобов`язання та не утворюється бюджетна заборгованість (частина 3 статті 48 Бюджетного кодексу України).

Відповідно до частини 4 статті 48 Бюджетного кодексу України зобов`язання, взяті учасником бюджетного процесу без відповідних бюджетних асигнувань або з перевищенням повноважень, встановлених цим Кодексом та законом про Державний бюджет України (рішенням про місцевий бюджет), не вважаються бюджетними зобов`язаннями (крім витрат, що здійснюються відповідно до частини шостої цієї статті) і не підлягають оплаті за рахунок бюджетних коштів. Взяття таких зобов`язань є порушенням бюджетного законодавства. Витрати бюджету на покриття таких зобов`язань не здійснюються.

На виконання статей 43, 46, 48, 51, 112, 116-118 Бюджетного кодексу України та з метою забезпечення здійснення контролю органами Державної казначейської служби України (далі - орган Казначейства) при взятті бюджетних зобов`язань розпорядниками і одержувачами коштів державного та місцевих бюджетів, які перебувають на казначейському обслуговуванні, удосконалення механізмів використання бюджетних коштів та управління бюджетними коштами, розроблений Порядок реєстрації та обліку бюджетних зобов`язань розпорядників бюджетних коштів та одержувачів бюджетних коштів в органах Державної казначейської служби України, затверджений наказом Міністерства фінансів України від 02.03.2012 № 309 (далі - Порядок).

Згідно з пунктом 2.2 Порядку розпорядники бюджетних коштів протягом 7 робочих днів з дати взяття бюджетного зобов`язання подають до відповідного органу Казначейства Реєстр бюджетних зобов`язань розпорядників (одержувачів) бюджетних коштів за формою згідно з додатком 1 (далі - Реєстр) на паперових (у двох примірниках) та електронних носіях і оригінали документів або їх копії, засвідчені в установленому порядку, що підтверджують факт узяття бюджетного зобов`язання.

Таким чином, саме відповідач мав здійснити реєстрацію бюджетного зобов`язання після укладення між сторонами договору про закупівлю послуг за державні кошти від 07.04.2022 № 370/3/5/6/1/23, строк якого в подальшому продовжений сторонами до 28.02.2023 року.

Відповідно до пункту 2.15 Порядку в міру прийняття рішень розпорядником бюджетних коштів про оплату бюджетних зобов`язань та бюджетних фінансових зобов`язань, які були зареєстровані в органах Казначейства та залишились не оплаченими на кінець минулого бюджетного періоду, органами Казначейства такі зобов`язання відображаються в обліку у поточному бюджетному періоді на підставі поданого розпорядником бюджетних коштів Реєстру та/або Реєстру фінансових зобов`язань і відповідних підтвердних документів.

Отже, приймаючи до уваги продовження сторонами строку дії договору на 2023 рік (та в частині фінансових розрахунків - до повного виконанням сторонами зобов`язань), підписання сторонами акту наданих послуг за договором 04.04.2023 не спростовує права виконавця на отримання плати за виконані роботи.

Відповідно до статті 525 ЦК України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Суд наголошує, що у рішенні Європейського Суду з прав людини у справі «Терем ЛТД, Чечеткін та Оліус проти України» від 18 жовтня 2005 року та у справі «Бакалов проти України» від 30 листопада 2004 року зазначено, що відсутність бюджетних коштів, передбачених у видатках Державного бюджету України, не є підставою для звільнення від відповідальності за порушення зобов`язання (пункти 48 та 40 рішень відповідно).

Ураховуючи викладене, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення зустрічного позову та стягнення з відповідача заборгованості в сумі 15590400 грн. за виконані роботи за договором про закупівлю послуг за державні кошти від 07.04.2022 № 370/3/5/6/1/23.

Відповідно до частини 1 статті 73 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно з частиною 1 статті 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Статтею 76 ГПК України визначено, що належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до частини 1 статті 77 ГПК України обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

За приписами частини 1 статті 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Відповідно до положень статті 129 ГПК України судові витрати по сплаті судового збору за первісним позовом покладаються на відповідача за первісним позовом, та судові витрати по сплаті судового збору за зустрічним позовом покладаються на відповідача за зустрічним позовом.

Керуючись статтями 86, 129, 232, 236-241 ГПК України, суд

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги первісного позову Міністерства оборони України задовольнити повністю.

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Авіаційна виробнича компанія "Скаетон" (03138, м. Київ, вул. Смольна, 9-Б; ідентифікаційний код 34181079) на користь Міністерства оборони України (03168, м. Київ, пр-т Повітрофлотський, 6; ідентифікаційний код 00034022) пеню в розмірі 1046784 (один мільйон сорок шість тисяч сімсот вісімдесят чотири) грн., штраф у розмірі 1559040 (один мільйон п`ятсот п`ятдесят дев`ять тисяч сорок) грн., 716975 (сімсот шістнадцять тисяч дев`ятсот сімдесят п`ять) грн. 34 коп. процентів за користування грошовими коштами, 49842 (сорок дев`ять тисяч вісімсот сорок дві) грн. витрат зі сплати судового збору.

Позовні вимоги зустрічного позову Товариства з обмеженою відповідальністю "Авіаційна виробнича компанія "Скаетон" задовольнити повністю.

Стягнути з Міністерства оборони України (03168, м. Київ, пр-т Повітрофлотський, 6; ідентифікаційний код 00034022) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Авіаційна виробнича компанія "Скаетон" (03138, м. Київ, вул. Смольна, 9-Б; ідентифікаційний код 341810 (п`ятнадцять мільйонів п`ятсот дев`яносто тисяч чотириста) грн. заборгованості, 234000 (двісті тридцять чотири тисячі) грн. витрат зі сплати судового збору.

Видати накази після набрання рішенням законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Повне судове рішення складено: 28.08.2023 року.

Суддя К.В. Полякова