ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

"11" серпня 2023 р. Справа № 911/1528/15 (911/1017/23)

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Пріорітет Україна",

в особі ліквідатора арбітражного керуючого Татіщева Олександра Євгеновича

до 1) Приватного виконавця Білан Світлани Володимирівни

2) Державного підприємства "Сетам"

3) Приватного підприємства "Промбудсервіс 2005"

4) Товариства з обмеженою відповідальністю "Рідлей"

за участю третьої особи, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача: Національний банк України

про визнання недійсним електронного аукціону (торгів), визнання недійсним та скасування протоколу, визнання недійсним та скасування акту

Суддя Лопатін А.В.

за участю секретаря судового засідання Єрьоміч О.А.

за участю представників згідно з протоколом судового засідання.

Обставини справи:

У провадженні господарського суду Київської області перебуває справа № 911/1528/15 за заявою боржника Товариства з обмеженою відповідальністю "Пріорітет Україна" про банкрутство, провадження в якій порушено ухвалою суду від 23.04.2015 р.

Постановою господарського суду Київської області від 06.05.2015 р. визнано банкрутом ТОВ "Пріоритет Україна" та відкрито його ліквідаційну процедуру.

Наразі триває ліквідаційна процедура, повноваження ліквідатора ТОВ "Пріоритет Україна" виконує арбітражний керуючий Татіщев Олександр Євгенович.

10.04.2023 р. на адресу суду від Товариства з обмеженою відповідальністю "Пріорітет Україна" в особі ліквідатора надійшов позов до Приватного виконавця Білан Світлани Володимирівни (відповідач-1), Державного підприємства "Сетам" (відповідач-2), Приватного підприємства "Промбудсервіс 2005" (відповідач-3), Товариства з обмеженою відповідальністю "Рідлей" (відповідач-4) про визнання недійсним електронного аукціону (торгів), проведеного державним підприємством "Сетам" 05.10.2022 р. з реалізації лоту № 510330, об`єкту нежитлової будівлі майнового комплексу (літ. А, В, Г), загальною площею 3469,3 кв.м., що знаходиться за адресою: м. Київ, вул. Нова, буд. 1; визнання недійсним та скасування протоколу № 577260 проведення електронного аукціону (торгів) від 05.10.2022 р.; визнання недійсним та скасування акту про проведення електронного аукціону (торги).

Ухвалою господарського суду від 17.04.2023 р. позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Пріорітет Україна" в особі ліквідатора від 10.04.2023 р. № 1/10 (вх. № 912/23, 10.04.2023 р.) до Приватного виконавця Білан Світлани Володимирівни (відповідач-1), Державного підприємства "Сетам" (відповідач-2), Приватного підприємства "Промбудсервіс 2005" (відповідач-3), Товариства з обмеженою відповідальністю "Рідлей" (відповідач-4) про визнання недійсним електронного аукціону (торгів), визнання недійсним та скасування протоколу, визнання недійсним та скасування акту залишено без руху; запропоновано позивачу в строк до десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху усунути недоліки шляхом надання суду документів, на підтвердження дотримання вимог статей 162, 164 ГПК України.

27.04.2023 р. до суду від позивача надійшли докази усунення недоліків в позовній заяві.

Ухвалою господарського суду від 28.04.2023 р. прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі, розгляд справи вирішено здійснювати за правилами загального позовного провадження, в межах провадження у справі № 911/1528/15 про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "Пріорітет Україна", клопотання позивача про витребування доказів залишено без задоволення, залишено без задоволення клопотання позивача про залучення до участі у справі, в якості третьої особи, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача приватного виконавця Чертока О.Ф., задоволено клопотання позивача про залучення до участі у справі, в якості третьої особи, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача Національного банку України, розгляд справи у підготовчому засіданні призначено на 24.05.2023 р.

03.05.2023 р. на офіційну електронну адресу суду від позивача надійшли доповнення до позову.

04.05.2023 р. на офіційну електронну адресу суду від позивача надійшла заява про вжиття заходів забезпечення позову.

Ухвалою господарського суду від 08.05.2023 р. (суддя Лутак Т.В.) відмовлено у задоволенні заяви позивача про вжиття заходів забезпечення позову.

05.05.2023 р. на офіційну електронну адресу суду від позивача надійшло клопотання про долучення до матеріалів справи документів.

24.05.2023 р. через канцелярію суду представником Національного банку України подано письмові пояснення.

Ухвалою господарського суду від 24.05.2023 р. продовжено строк підготовчого провадження, розгляд справи у підготовчому засіданні відкладено на 05.07.2023 р.

05.07.2023 р. на поштову адресу суду від ДП "Сетам" надійшов відзив на позовну заяву.

У судовому засіданні 05.07.2023 р. було оголошено перерву до 02.08.2023 р.

25.07.2023 р. на офіційну електронну адресу суду від позивача надійшла заява про заміну предмету позову.

26.07.2023 р. на офіційну електронну адресу суду від позивача надійшло клопотання про об`єднання позовних вимог.

31.07.2023 р. на офіційну електронну адресу суду від позивача надійшло заперечення на відзив.

01.08.2023 р. на офіційну електронну адресу суду від позивача надійшло заперечення на відзив.

02.08.2023 р. розгляд справи не відбувся з технічних причин (відсутність електроенергії, про що складено акт).

Ухвалою господарського суду від 03.08.2023 р. розгляд клопотання позивача про об`єднання позовних вимог, розгляд справи у підготовчому засіданні призначено на 11.08.2023 р.

У судовому засіданні, заслухавши присутніх представників учасників у справі, судом встановлено таке:

Як вбачається з матеріалів справи, позивачем подано клопотання про об`єднання позовних вимог, в якому останній просить об`єднати справу № 911/1528/15 (911/1017/23) та справу № 911/1528/15(911/1929/23) в одне провадження.

Вищевказане клопотання, вмотивовано тим, що на думку позивача, вимоги, заявлені в позові про визнання електронного аукціону (торгів) недійсними, скасування протоколу проведення електронних торгів та визнання недійсним і скасування акту про проведені електронні торги, та вимоги, заявлені в позові про витребування та припинення права власності на нерухоме майно в межах справи про банкрутство, є пов`язаними між собою підставою їх виникнення та поданими доказами, мають основні та похідні позовні вимоги, що пред`явлені позивачем до тих самих відповідачів.

Відповідно до частини другої статті 173 Господарського процесуального кодексу України, суд з урахуванням положень частини першої цієї статті може за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи об`єднати в одне провадження декілька справ за позовами: одного й того самого позивача до одного й того самого відповідача; одного й того самого позивача до різних відповідачів; різних позивачів до одного й того самого відповідача.

Положеннями частини першої статті 173 Господарського процесуального кодексу України визначено, що в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги. При цьому зміст наведеної норми свідчить про можливість, а не про обов`язковість об`єднання декількох вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами.

Під вимогою слід розуміти матеріально - правову вимогу позову, яка складає його предмет.

Підставою позову є фактичні обставини, на яких ґрунтується вимога позивача.

Предмет і підстава позову сприяють з`ясуванню наявності і характеру спірних правовідносин між сторонами, застосуванню необхідного способу захисту права, визначенню кола доказів, необхідних для підтвердження наявності конкретного цивільного права і обов`язку.

Проаналізувавши наведене, врахувавши, в тому числі предмет позову в цій справі та предмет позову у справі № 911/1528/15 (911/1929/23), суд встановив, що сумісний розгляд вказаних справи в одному об`єднаному провадженні може призвести до затягування розгляду спору, а відтак, врахувавши, що об`єднання декількох позовних вимог чи справ не є обов`язком, а є лише можливістю суду, також врахувавши те, що вказані позови розглядається в межах провадження у справі про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "Пріорітет Україна", що сприятиме встановленню всіх обставин таких справ та ухваленню за результатами їх розгляду обґрунтованих рішень, клопотання позивача про об`єднання позовних вимог залишається без задоволення.

Крім того, матеріали справи містять "доповнення позову", в яких позивач фактично доповнює позовні вимоги, наведені в позові новими позовними вимогами: про витребування від ТОВ "Рідлей" на користь ТОВ "Пріорітет Україна" нерухоме майно, а саме нежитлової будівлі майнового комплексу (літ. А, В, Г), загальною площею 3469,3 кв. м., що знаходяться за адресою: м. Київ, вул. Нова, буд.1 та припинення права власності ТОВ "Рідлей" на вказане майно, поновлення права власності на таке майно за ТОВ "Пріорітет Україна".

Надаючи правову оцінку вказаним "доповненням позову", поданим позивачем у цій справі, суд зазначає таке:

Позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником або іншою особою, якій законом надано право звертатись до суду в інтересах іншої особи. Позовна заява повинна містити, зокрема, зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову. У позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.

Отже, позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається з двох елементів: предмета і підстави позову.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Статтею 46 ГПК України визначено процесуальні права та обов`язки сторін.

Частиною другою даної статті закріплено, що крім прав та обов`язків, визначених у статті 42 цього Кодексу: 1) позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) - на будь-якій стадії судового процесу; 2) позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог - до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження; 3) відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

Частинами третьою та четвертою статті 46 ГПК України передбачено, що до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі. У разі направлення справи на новий розгляд до суду першої інстанції зміна предмета, підстав позову не допускаються, крім випадків, визначених цією статтею.

Зміна предмета або підстав позову при новому розгляді справи допускається в строки, встановлені частиною третьою цієї статті, лише у випадку, якщо це необхідно для захисту прав позивача у зв`язку із зміною фактичних обставин справи, що сталася після закінчення підготовчого засідання, або якщо справа розглядалася за правилами спрощеного позовного провадження - після початку першого судового засідання при первісному розгляді справи.

Процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про "доповнення" або "уточнення" позовних вимог. Тому в разі надходження до господарського суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: - подання іншого (ще одного) позову, чи - збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи - об`єднання позовних вимог, чи - зміну предмета або підстав позову.

При цьому, при поданні заяви про зміну предмета позову позивач має дотримуватися правил вчинення відповідної процесуальної дії, недодержання яких тягне за собою процесуальні наслідки, передбачені ГПК України.

Наведеного висновку дотримується Верховний Суд в постанові від 28.09.2021 р. у справі № 902/743/18.

У Господарському процесуальному кодексі України передбачено право позивача збільшити лише розмір позовних вимог. Відповідно до усталеної судової практики під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру (пункт 47 постанови Верховного Суду від 10 грудня 2019 року у справі 923/1061/18). Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви.

Така дія (заявлення додаткових вимог) може кваліфікуватися лише як зміна предмету позову. Предметом позову є певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує його вимоги щодо захисту права чи охоронюваного законом інтересу. Отже, зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до суду, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується відповідна позовна вимога. Разом з цим, слід брати до уваги те, що відповідно до частини третьої статті 46 ГПК України одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається (пункт 47 постанови Верховного Суду від 10 грудня 2019 року у справі 923/1061/18).

У пунктах 36, 37 постанови від 19.12.2019 р. у справі № 925/185/19, яка ухвалена за участі сторін у подібних правовідносин, Верховний Суд погодився з висновками суду першої інстанції, що доповнення немайнового позову (про визнання договору недійсним) майновою вимогою про стягнення коштів є не збільшенням позовних вимог, а є пред`явленням нового позову із іншим предметом та підставами позову, що виключає можливість розгляду поданої позивачем заяви як збільшення розміру заявлених позовних вимог, і залишив без змін ухвалу суду першої інстанції, якою було відмовлено у прийнятті до розгляду та повернуто заявнику заяву про збільшення розміру позовних вимог.

Також, відповідно до правової позиції викладеної в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 23.01.2020 у справі N 925/186/19, що як збільшення чи зменшення розміру позовних вимог необхідно розуміти зміну кількісних показників, в яких виражена позовна вимога (збільшення чи зменшення ціни позову, збільшення чи зменшення кількості товару тощо. Тобто збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір заявлених вимог. Разом із тим, збільшенням розміру позовних вимог є збільшення позову за тією ж вимогою, яку було заявлено у позовній заяві, тому збільшення розміру позовних вимог не може бути пов`язано із пред`явленням додаткових чи нових позовних вимог, про які не йшлося у позовній заяві, в тому числі шляхом доповнення немайнової вимоги майновою.

За результатами аналізу обґрунтувань позовних вимог, а також поданого позивачем "доповнення позову", яким останній хоче доповнити позовні вимоги немайнового характеру визнання недійсним електронного аукціону (торгів), визнання недійсним та скасування протоколу, визнання недійсним та скасування акту, позовною вимогою майнового характеру витребування майна з чужого незаконного володіння, а також немайновими вимогами щодо припинення права власності та поновлення за позивачем відповідного права, судом встановлено, що наведене "доповнення позову" слід розцінювати як заяву про зміну предмета та підстав позову, так як позивачем фактично подано новий позов з іншим предметом та з інших правових підстав, водночас, одночасна зміна предмета та підстав позову у відповідності до положень ГПК України не допускається, у зв`язку з чим, з урахуванням правової позиції Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду, викладеної в постанові від 23.01.2020 р. у справі № 925/186/19 (п.п. 5.22., 5.23), суд дійшов до висновку про відмову в прийнятті наведеного "доповнення позову", яке судом розцінено як заяву про зміну предмета та підстав позову.

Окрім наведеного, в зазначеному "доповненні позову" позивач також просить суд залучити до участі у справі в якості третьої особи, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача приватного нотаріуса Шкоду Олександра Миколайовича, суд, проаналізувавши дану вимогу і зміст "доповнення позову", а також норми процесуального законодавства, дійшов до висновку, що вказана вимога задоволенню не підлягає, оскільки, позивач, у порушення положень статті 50 ГПК України, не вказав: на яких підставах слід залучити до участі в цій справі вказану особу, а також, яким чином рішення суду у цій справі за результатами розгляду позову про визнання недійсним електронного аукціону (торгів), визнання недійсним та скасування протоколу, визнання недійсним та скасування акту вплине на права та обов`язки приватного нотаріуса Шкоду Олександра Миколайовича.

Господарський суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного Господарським процесуальним кодексом України строку підготовчого провадження у випадках, визначених частиною другою ст. 202 цього Кодексу, а також в інших випадках, коли питання, визначені частиною другою ст. 182 цього Кодексу, не можуть бути розглянуті у даному підготовчому засіданні, як це передбачено п. 1 та п. 3 частини другої ст. 183 Господарського процесуального кодексу України.

Згідно із частиною третьою ст. 177 Господарського процесуального кодексу України у виняткових випадках для належної підготовки справи для розгляду по суті строк підготовчого провадження може бути продовжений не більше ніж на тридцять днів за клопотанням однієї із сторін або з ініціативи суду.

З огляду на викладене, враховуючи, що розгляд справи по суті як стадія позовного провадження за приписами ГПК України передбачає розгляд та вирішення спору на підставі зібраних у підготовчому засіданні матеріалів і обмежує учасників справи подавати докази, а також заявляти клопотання чи заяви після переходу до розгляду справи по суті (ст. 207 ГПК), суд, з метою уникнення порушень процесуальних прав учасників судового процесу, для забезпечення принципів змагальності сторін, диспозитивності та пропорційності у господарському судочинстві, продовжує строк підготовчого провадження у цій справі та відкладає підготовче засідання на 18.10.2023 р.

Керуючись ст. 173, 177, 183, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

ухвалив:

1. Клопотання позивача від 26.07.2023 р. № 2/26 про об`єднання позовних вимог залишити без задоволення.

2. Відмовити у прийнятті доповнення позову від 01.05.2023 р. № 1/01, яке суд розцінює як заяву про зміну предмета та підстав позову.

3. Продовжити строк підготовчого провадження.

4. Розгляд заяви позивача від 18.07.2023 р. № 1/18 про зміну предмету позову, розгляд справи у підготовчому засіданні відкласти на "18" жовтня 2023 року о 10 год. 45 хв. (засідання відбудеться в приміщенні Господарського суду Київської області за адресою: м. Київ, вул. С. Петлюри, 16/108, зал № 1).

5. Роз`яснити позивачу, що він вправі до закінчення підготовчого засідання збільшити або зменшити розмір позовних вимог, а також змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

6. Попередити позивача про те, що у разі подання ним заяви про збільшення або зменшення позовних вимог, про зміну предмету або підстав позову, до суду подаються докази направлення копії такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи.

7. Попередити позивача, що суд може залишити позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

8. Встановити строк до 06.10.2023 р. для подання учасниками цієї справи додаткових аргументів та пояснень щодо предмету спору, контраргументів на заяви та клопотання сторін.

9. Роз`яснити сторонам, що позивач може відмовитись від позову, а відповідач визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в окремій письмовій заяві.

10. Роз`яснити сторонам, що на будь-якій стадії судового процесу сторони можуть укласти мирову угоду, зробивши спільну письмову заяву і повідомити про це суд.

11. Попередити учасників справи про можливість застосування судом заходів процесуального примусу у разі:

- порушення порядку під час судового засідання, невиконання розпоряджень судді;

- невиконання процесуальних обов`язків, зокрема ухилення від вчинення дій, покладених судом на учасника судового процесу;

- зловживання процесуальними правами, вчинення дій або допущення бездіяльності з метою перешкоджання судочинству;

- неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, або неподання таких доказів без поважних причин та ін.

12. Повідомити учасників справи, що інформацію по справі, що розглядається, учасники справи можуть отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: http://ko.arbitr.gov.ua/sud5012.

Копію ухвали надіслати учасникам справи.

Дата підписання повного тексту ухвали 31.08.2023 р.

Суддя А.В. Лопатін