ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КІРОВОГРАДСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 серпня 2023 рокуСправа № 912/1004/23

Господарський суд Кіровоградської області у складі судді Бестаченко О.Л., розглянув за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін справу № 912/1004/23

за позовом Керівника Олександрійської окружної прокуратури Кіровоградської області в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області)

до Пантаївської селищної ради Олександрійського району Кіровоградської області

про стягнення 154 077,00 грн.

Без виклику сторін (судове засідання не проводилось).

До Господарського суду Кіровоградської області надійшла позовна заява Керівника Олександрійської окружної прокуратури Кіровоградської області в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) до Пантаївської селищної ради Олександрійського району Кіровоградської області про стягнення 154 077,00 грн заподіяних державі збитків з покладенням на відповідача судових витрат.

В обґрунтування позовних вимог прокурор вказав, що відповідачем, в порушення вимог природоохоронного законодавства не здійснювався належним чином самоврядний контроль за додержанням законодавства про охорону навколишнього середовища на підконтрольний йому території, внаслідок чого завдано державі збитки.

Ухвалою від 16.06.2023 господарський суд постановив прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у справі № 912/1004/23; справу № 912/1004/23 розглядати за правилами спрощеного позовного провадження; розгляд справи № 912/1004/23 здійснювати без повідомлення учасників справи за наявними матеріалами; розпочати розгляд справи по суті в порядку спрощеного позовного провадження через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі.

Частиною 3 ст. 120 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що виклики і повідомлення здійснюються шляхом вручення ухвали в порядку, передбаченому цим Кодексом для вручення судових рішень.

Прокурор та позивач належним чином повідомленні про відкриття провадження у даній справі.

Відповідач належним чином повідомлений про відкриття провадження у справі, про що свідчить рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення № 994, яке підтверджує, що ухвалу про відкриття провадження у справі № 912/1004/23 отримано 22.06.2023. Крім того ухвалу про відкриття провадження у справі № 912/1004/23 надіслано на електронну адресу відповідача.

Однак відповідач не скористався своїм правом на подання відзиву на позов та не повідомив суд про наявність заперечень з приводу заявлених позовних вимог.

Згідно положень ч. 9 ст. 165, ч. 2 ст. 178 Господарського процесуального кодексу України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

Відповідно до ч. 4 ст. 240 Господарського процесуального кодексу України у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи суд підписує рішення без його проголошення.

За ч. 2 ст. 252 Господарського процесуального кодексу України розгляд справи по суті в порядку спрощеного провадження починається з відкриття першого судового засідання або через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі, якщо судове засідання не проводиться.

Розглянувши матеріали справи, дослідивши докази, господарський суд встановив наступні обставини, які є предметом доказування у справі.

З позовом про стягнення 154 077,00 грн збитків, завданих порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок засмічення земельної ділянки побутовими відходами, в особі Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області), в інтересах держави звернувся Керівник Олександрійської окружної прокуратури Кіровоградської області.

Згідно п. 3 ст. 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює, зокрема, представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Відповідно до ч. 3 ст. 23 Закону "Про прокуратуру" прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Згідно з ч. 4 ст. 23 Закону "Про прокуратуру" наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді.

Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.

Відповідно до ч. 4 ст. 53 ГПК прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує: 1) в чому полягає порушення інтересів держави, 2) необхідність їх захисту, 3) визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає 4) орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

У відповідності до п. 4 мотивувальної частини рішення Конституційного суду України № 3-рп/99 у справі № 1-1/99 від 08.04.99 прокурор або його заступник самостійно визначає з посиланням на чинне законодавство в чому полягає порушення інтересів держави, обґрунтовуючи в позовній заяві необхідність їх захисту, та визначає орган, який уповноважений державою виконувати відповідні функції в спірних правовідносинах.

В зазначеному рішенні вказано, що оскільки "інтереси держави" є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносин. Під поняттям "орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах" потрібно розуміти орган державної влади чи орган місцевого самоврядування, якому законом надано повноваження органу виконавчої влади.

Статтею 13 Конституції України визначено, що земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією

Відповідно до ст. 66, 68 Конституції України кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки.

Статтею 5 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" визначено, що державній охороні і регулюванню використання на території України підлягають: навколишнє природне середовище як сукупність природних і природно-соціальних умов та процесів, природні ресурси, як залучені в господарський обіг, так і не використовувані в економіці в даний період (земля, надра, води, атмосферне повітря, ліс та інша рослинність, тваринний світ), ландшафти та інші природні комплекси.

Пунктом "а" ч. 1 ст. 20-2 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" визначено компетенцію центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, у сфері охорони навколишнього природного середовища належить організація і здійснення у межах компетенції державного нагляду (контролю) за додержанням центральними органами виконавчої влади та їх територіальними органами, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності та господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами вимог законодавства про використання та охорону земель та про поводження з відходами.

Відповідно до ст. 34 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" завдання контролю у галузі охорони навколишнього природного середовища полягають у забезпеченні додержання вимог законодавства про охорону навколишнього природного середовища всіма державними органами, підприємствами, установами та організаціями, незалежно від форм власності і підпорядкування, а також громадянами.

Державний контроль у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів (ст. 35 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища").

Відповідно до Положення про Державну екологічну інспекцію Придніпровського округу, затвердженого наказом Державної екологічної інспекції України № 254 від 01.06.2021, Державна екологічна інспекція Придніпровського округу є міжрегіональним територіальним органом Держекоінспекції та їй підпорядковується. Повноваження Інспекції поширюються на територію Дніпропетровської та Кіровоградської областей.

Інспекція здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням територіальними органами центральних органів виконавчої влади, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності і господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами вимог законодавства про охорону земель та надр, зокрема, щодо використання та охорони надр; про охорону, раціональне використання вод та відтворення водних ресурсів, зокрема, щодо наявності та додержання умов дозволів, установлених нормативів гранично допустимого скидання забруднюючих речовин, лімітів забору і використання води та скидання забруднюючих речовин, права державної власності на води; пред`являє претензії про від шкодування шкоди, збитків і втрат. заподіяних державі внаслідок порушення законодавства з питань, що належать до її компетенції, та розраховує їх розмір, звертається до суду з відповідними позовами (п. 2, 9 р. 2 Положення).

Згідно п. 4 наказу Державної екологічної інспекції України № 503 від 22.12.2020 встановлено, що датою початку здійснення відповідних повноважень і виконання відповідних функцій Державною екологічною інспекцією Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) є 23.12.2020.

За таких обставин, Державна екологічна інспекція Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) є органом, уповноваженим державною здійснювати повноваження щодо захисту порушених інтересів держави у зазначеній сфері правовідносин.

Господарським судом встановлено, що до Олександрійської окружної прокуратури Кіровоградської області від Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) надійшли матеріали з клопотанням про здійснення представництва інтересів держави та звернення з позовом про відшкодування збитків, завданих державі Пантаївською селищною радою Олександрійського району Кіровоградської області у зв`язку з порушенням природоохоронного законодавства.

У даному випадку Державна екологічна інспекція Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) була обізнана про порушення інтересів держави у зв`язку із збитками, заподіяними державі Пантаївською селищною радою Олександрійського району Кіровоградської області засміченням земельної ділянки побутовими відходами та порушенням у зв`язку з цим інтересів держави.

Однак Державна екологічна інспекція Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області), всупереч покладених на неї законодавством повноважень у передбаченому законом порядку належних, своєчасних та ефективних заходів спрямованих на захист та відновлення порушених інтересів держави не вживала, а тільки обмежилась направленням відповідачу відповідної претензії та листом від 16.08.2022 № 3-4014-31 просить прокурора розглянути питання щодо здійснення можливих представницьких повноважень в межах ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" та ст. 53 Господарського процесуального кодексу України.

В той час безпідставне зволікання позивача зі стягненням відповідних коштів з відповідача не сприяє своєчасному наповненню бюджету та створює загрозу державним інтересам у цій сфері.

Наведені обставини, а також той факт, що уповноваженим органом, в даному випадку Державною екологічною інспекцією Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області), неналежним чином здійснюється захист порушених інтересів держави в передбаченому законом порядку, є підставою для звернення прокурора з даним позовом до суду.

Отже, сам факт не звернення до суду Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) з позовом, свідчить про те, що вказаний орган неналежно виконує свої повноваження, що захист інтересів держави у спірних правовідносинах здійснювався неефективно без вжиття всіх можливих заходів та використання повного кола повноважень визначених законом, а вжиті заходи не були спрямовані на реальний захист порушених інтересів держави, у зв`язку із чим у прокурора виникають обґрунтовані підстави для захисту інтересів держави, що узгоджується з вимогами постанови Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18.

Вказане свідчить про нездійснення Державною екологічною інспекцією Придніпровського округу (Дніпропетровська Кіровоградська області) повноважень по захисту державних інтересів, що відповідно до ст. 131-1 Конституції України, ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" є підставою для вжиття прокурором заходів представницького характеру шляхом пред`явлення відповідного позову з метою захисту інтересів держави.

За наслідками опрацювання отриманої від Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) відповіді, з урахуванням її змісту та зібраних документів, прокуратура встановила наявність підстав для вжиття представницьких заходів та направила до Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська Кіровоградська області) повідомлення від 19.05.2023 № 55-3320ВИХ-21 в порядку ч. 4 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру", яким констатувала звернення до суду, що є кінцевим етапом передбаченої законом процедури.

З огляду на викладене, за наявності порушень інтересів держави та невжиття органом державної влади, до компетенції якого віднесено відповідні повноваження, належних та ефективних заходів щодо їх захисту та поновлення, прокуратурою обґрунтовано встановлена наявність передбачених ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" підстав для представництва інтересів держави у спірних правовідносинах, процедуру повідомлення компетентного органу дотримано.

З підстав викладеного, господарський суд дійшов висновку про обґрунтованість звернення прокурора у даній справі з позовом в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) та наявність підстав для представництва інтересів.

Наявність підстав для представництва прокурором інтересів держави у даному спорі не оскаржена на підставі абз. 3 ч. 4 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру".

Як вбачається з матеріалів справи, Державною екологічною інспекцією Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) 27.08.2021 на підставі наказу Державної екологічної інспекції Придніпровського округу від 25.08.2021 № 1389 та направлення на проведення перевірки від 25.08.2021 № 2-1079-31, проведено позапланову перевірку щодо дотримання вимог природоохоронного законодавства України Пантаївською селищною радою, за результатами чого складено Акт від 27.08.2021 № 231/3.1/21 та пред`явлено претензію про відшкодування збитків, які заподіяні природному навколишньому середовищу внаслідок засмічення земельної ділянки побутовими відходами на суму 154 077,00 грн.

Примірник акту перевірки від 27.08.2021 отримано селищним головою Пантаївської селищної ради Олександрійського району Кіровоградської області Ігорем Бульбою, про що є відповідна відмітка на документі (а.с. 19-21).

Перевіркою встановлено, що Пантаївська селищна рада Олександрійського району Кіровоградської області є органом місцевого самоврядування, що представляє територіальну громаду та здійснює функції і повноваження місцевого самоврядування визначені Конституцією України, Законами України "Про місцеве самоврядування в Україні", "Про статус депутатів місцевих рад", іншими нормативно-правовими актами, відповідно до розпорядження від 12.06.2020 № 716-р "Про визначення адміністративних центрів та затвердження територій громад Кіровоградської області", відповідно до якого, затверджено територію Пантаївської територіальної громади та визначено смт Пантаївка її адміністративним центром.

Під час перевірки інспекторам представлено рішення від 24.06.2021 № 256 "Про розроблення містобудівної документації щодо оновлення та внесення змін до генерального плану та розроблення плану зонування смт. Пантаївка, сіл Бандурівка, Ясинуватка, Морозівка, Оліївка"; рішення від 25.06.2008 № 165 "Про надання згоди на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки в постійне користування для компостування сміття без гною і фекалій", загальною площею 21 853 кв.м. за рахунок земель промисловості, транспорту, зв`язку, енергетики, оборони та іншого призначення, що перебувають у запасі за адресою: м. Олександрія, смт. Пантаївка, вул. Магістральна біля гаражного кооперативу. Не оформлено правовстановчі документи на земельну ділянку під сміттєзвалищем у смт Пантаївка. Не розроблено Паспорт місця видалення відходів (МВВ) на сміттєзвалище. Звалище відкрите поверхневе, насипне, донний ізоляційний екран відсутній, обвалювання по периметру наявне частково, дренажні канави відсутні, під`їздні шляхи з твердим покриттям.

Перевіркою виявлено наступні порушення вимог природоохоронного законодавства:

- не розроблено схему санітарної очистки населених пунктів Пантаївської селищної ради у відповідності до меж новоутвореної громади (вимоги п. «б» ст. 21 ЗУ "Про відходи", Наказ Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 23.03.2017 № 57);

- не в повній мірі організоване збирання твердих побутових відходів та корисних компонентів цих відходів перед їх видаленням (вимоги п. «в» ст. 21 ЗУ "Про відходи"; порушення підпункту 15 пункту а) ст.30 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні");

- не оформлено правовстановлюючі документи на земельну ділянку під сміттєзвалищем у смт Пантаївка (ст.ст. 124, 125, 126 Земельного кодексу України);

- не у повній мірі проведено визначення кількості, складу, властивості, вартості, відходів, рівня їх небезпеки для навколишнього природного середовища і здоров`я людини та вжиття заходів для визначення власника відходів (ч. 10 ст. 12 Закону України "Про відходи");

- здійснення контролю за додержанням юридичними та фізичними особами вимог у сфері поводження з виробничими та побутовими відходами відповідно до закону та розгляд справ про адміністративні правопорушення або передача їх матеріалів на розгляд інших державних органів у разі порушення законодавства про відходи не здійснюється;

- реалізація повноважень органом місцевого самоврядування визначеного Кабінетом Міністрів України від 3 серпня 1998 р. № 1217 "Про затвердження Порядку виявлення та обліку безхазяйних відходів" (ч. 3 ст. 351 Закону України "Про відходи" не здійснюється в повному обсязі;

- не розроблено Паспорт МВВ на сміттєзвалище (ст. 21 ЗУ "Про відходи" , Постанова КМУ № 2034 від 01.11.1999 р.).

Старшим державним інспектором Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) Стрельцовою Т.М. проведено заміри земельної ділянки в присутності начальника Відділу земельних ресурсів, комунальної власності, житлово-комунального господарства благоустрою Пантаївської селищної ради Гетьманця І.О., та складено Ситуаційний план розміщення земельної ділянки із схемою розміщення місця складування твердих побутових відходів.

За результатами проведеної перевірки Державною екологічною інспекцією Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) винесено вимогу від 30.08.2021 № 3.1/21-59, в якій передбачені заходи, обов`язкові до виконання суб`єктом господарювання.

Окрім того 06.12.2021 Державною екологічною інспекцією Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) здійснено розрахунок розміру збитків, заподіяних державі внаслідок засмічення земель відходами, що становить 154 077,00 грн (а.с. 24).

08.12.2021 на адресу відповідача позивач направив претензію від 08.12.2021 з вимогою про відшкодування зазначених вище збитків в розмірі 154 077,00 грн.

Листом від 20.01.2022 № 02-29/12/1 Пантаївська селищна рада Олександрійського району Кіровоградської області повідомила позивача про те, що нею не визнається факт засмічення ріллі та зазначила, що земельна ділянка під сміттєзвалищем є сформованою за рахунок земель промисловості, тобто, застосування нормативно-грошової оцінки, є недоцільним, а майнова шкода - необґрунтованою (а.с. 26).

Олександрійська окружна прокуратура Кіровоградської області листом від 21.09.2022 № 12.55-58-399ВИХ-22 зобов`язала відповідача у строк не пізніше 22.09.2022 надати до прокуратури докази сформованої земельної ділянки (витяг з ДЗК, копії матеріалів із проекту землеустрою, рішення селищної ради про затвердження проекту із землеустрою тощо) та зазначити її кадастровий номер.

Листом від 23.09.2022 № 02-31/175/23 відповідач на виконання вимог листа прокурора від 21.09.2022 № 12.55-58-399ВИХ-22 надав витребувані документи щодо сформованої земельною ділянки, відповідно до яких дозвіл на розробку технічної документації із землеустрою для розміщення сміттєзвалища твердих побутових відходів селищною радою надано 07.10.2021, технічну документацію затверджено 03.02.2022, державну реєстрацію земельної ділянки проведено 04.01.2022, тобто вже після завершення перевірки Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області).

Листом від 12.04.2023 № 55-2309ВИХ-23 Олександрійська окружна прокуратура Кіровоградської області звернулась до Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) стосовно надання інформації про складання адміністративних матеріалів при проведенні позапланової перевірки Пантаївської селищної ради.

Листом від 17.05.2023 № 3-4019-21 позивач повідомив прокуратуру про те, що за результатами проведення вищевказаної позапланової перевірки адміністративні матеріали не складались та збитки, заподіяні державі внаслідок засмічення відповідачем земельної ділянки побутовими відходами на суму 154 077,00 грн, залишаються не відшкодованими.

Наразі збитки, заподіяні навколишньому природному середовищу внаслідок засмічення земельної ділянки побутовими відходами Пантаївською селищною радою Олександрійського району Кіровоградської області залишаються не відшкодованими, що стало підставою для звернення прокурора до суду з даним позовом.

Розглядаючи спір по суті, господарський суд враховує наступне.

Відповідно до ст. 20-2 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" та Положення про Державну екологічну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19 квітня 2017 року №275, до компетенції Державної екологічної інспекції належить здійснення у межах компетенції державного нагляду (контролю) за додержанням центральними органами виконавчої влади та їх територіальними органами, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності та господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами вимог законодавства про охорону і раціональне використання вод та відтворення водних ресурсів.

Держекоінспекція для виконання покладених на неї завдань, зокрема, має право проводити перевірки з питань, що належать до її компетенції, а також, розраховувати розмір збитків, заподіяних державі внаслідок порушення природоохоронного законодавства та надавати обов`язкові для виконання приписи про усунення порушення природоохоронного законодавства, а також вживати в установленому порядку заходів досудового врегулювання спорів, виступати позивачем та відповідачем у судах.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначаються Законом України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності".

Згідно абз. 6 ч. 1 ст. 8 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" орган державного нагляду (контролю) в межах повноважень, передбачених законом, під час здійснення державного нагляду (контролю) має право застосовувати санкції до суб`єктів господарювання, їх посадових осіб та вживати інших заходів у межах та порядку, визначених законом.

Відповідно п. "ґ", п. "й" ч. 1 ст. 20-2 Закону "Про охорону навколишнього природного середовища" до компетенції Державної екологічної інспекції належить пред`являти претензії про відшкодування збитків і втрат, заподіяних державі в результаті порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища; вживати в установленому порядку заходів досудового врегулювання спорів, виступати позивачем та відповідачем у судах.

В силу ст. 66 Конституції України кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки.

За ст. 79-1 Земельного кодексу України формування земельної ділянки полягає у визначенні земельної ділянки як об`єкта цивільних прав. Формування земельної ділянки передбачає визначення її площі, меж та внесення інформації про неї до Державного земельного кадастру. Сформовані земельні ділянки підлягають державній реєстрації у Державному земельному кадастрі. Земельна ділянка вважається сформованою з моменту присвоєння їй кадастрового номера.

Відповідно до ст. 3, 15 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" одним із основних принципів охорони навколишнього природного середовища є компенсація шкоди, заподіяної порушенням законодавства про охорону навколишнього середовища. Місцеві ради несуть відповідальність за стан навколишнього природного середовища на своїй території і в межах своєї компетенції.

Згідно ст. 9, 21 Закону України "Про відходи", в редакції на час здійснення перевірки, територіальні громади є власниками відходів, що утворюються на об`єктах комунальної власності чи знаходяться на їх території і не мають власника або власник яких невідомий (безхазяйні відходи). Органи місцевого самоврядування у сфері поводження з відходами забезпечують, зокрема, організацію збирання і видалення побутових відходів, у тому числі відходів дрібних виробників, створення полігонів для їх захоронення, а також організацію роздільного збирання корисних компонентів цих відходів; ліквідацію несанкціонованих і неконтрольованих звалищ відходів; та здійснюють контроль за додержанням юридичними та фізичними особами вимог у сфері поводження з виробничими та побутовими відходами відповідно до закону та розгляд справ про адміністративні правопорушення або передача їх матеріалів на розгляд інших державних органів у разі порушення законодавства про відходи.

Органи місцевого самоврядування приймають рішення про відвід земельних ділянок для розміщення відходів і будівництва об`єктів поводження з відходами.

Відповідно до ст. 46 Закону України "Про охорону земель" забороняється несанкціоноване скидання і розміщення відходів у підземних горизонтах, на території міст та інших населених пунктів, на землях природно-заповідного та іншого природоохоронного, оздоровчого, рекреаційного та історико-культурного призначення, у межах водоохоронних зон та зон санітарної охорони водних об`єктів, в інших місцях, що може створювати небезпеку для навколишнього природного середовища та здоров`я людини.

У районах можливого забруднення земель небезпечними відходами, у тому числі аварійними, викидами від стаціонарних і пересувних джерел за рішенням місцевої державної адміністрації або органу місцевого самоврядування проводяться постійні або періодичні обстеження хімічного складу ґрунтів з метою виявлення та визначення їх негативного впливу на здоров`я людини, а також окремих видів природних ресурсів і довкілля в цілому.

Розміщення, збирання, зберігання, оброблення, утилізація та видалення, знешкодження і захоронення відходів здійснюються відповідно до вимог Закону України "Про відходи".

За положеннями ст. 68 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Відповідальність за порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища несуть особи, винні, зокрема, у самовільному спеціальному використанні природних ресурсів. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів.

Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації, як правило, в повному обсязі без застосування норм зниження розміру стягнення та незалежно від плати за забруднення довкілля та погіршення якості природних ресурсів (ст. 69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища").

Порядок розрахунку розмірів відшкодування шкоди органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування, суб`єктами господарювання та фізичними особами через забруднення земель хімічними речовинами, їх засмічення промисловими, побутовими та іншими відходами, допущеного внаслідок дії чи бездіяльності, встановлює Методика визначення розмірів шкоди, зумовленої забрудненням і засміченням земельних ресурсів через порушення природоохоронного законодавства, затверджена наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища України №171 від 27.10.1997 та зареєстрована в Міністерстві юстиції України 05.05.1998 за №285/2725 (далі - Методика).

Відповідно до п. 1.3. Методики вона застосовується під час встановлення розмірів шкоди від забруднення (засмічення) земель будь-якого цільового призначення, що сталося внаслідок несанкціонованих (непередбачених проектами, дозволами) скидів (викидів) речовин, сполук і матеріалів, внаслідок порушення норм екологічної безпеки у разі зберігання, транспортування та проведення вантажно-розвантажувальних робіт, використання пестицидів і агрохімікатів, токсичних речовин, виробничих і побутових відходів; самовільного розміщення промислових, побутових та інших відходів.

Згідно п.п. 3.2. - 3.3, 3.5, 3.5.1 Методики землі вважаються засміченими, якщо на відкритому ґрунті наявні сторонні предмети і матеріали, сміття без відповідних дозволів, що призвело або може призвести до забруднення навколишнього природного середовища. Факти забруднення (засмічення) земель встановлюються уповноваженими особами, які здійснюють державний контроль за додержанням вимог природоохоронного законодавства шляхом оформлення актів перевірок, протоколів про адміністративне правопорушення та інших матеріалів, що підтверджують факт забруднення та засмічення земель. При виявленні засмічення визначаються на місці обсяги засмічення відходами та інші показники, які необхідні для визначення розмірів шкоди. Об`єм відходів (куб.м), що спричинили засмічення, встановлюють за об`ємними характеристиками цього засмічення через добуток площі засмічення земельної ділянки та товщини шару цих відходів. Товщину шару відходів ділянки визначають вимірюванням.

Відповідно до приписів природоохоронного законодавства умовою кваліфікації такого правопорушення, як засмічення земель, що є підставою для настання відповідальності та відшкодування шкоди, спричиненої таким засміченням, є доведення факту виявлення на відкритому ґрунті сторонніх предметів і матеріалів, сміття без відповідних дозволів, що призвело або може призвести до забруднення навколишнього природного середовища, прямого чи опосередкованого шкідливого впливу на здоров`я людини.

Факт наявності сміття не є достатнім для того, щоб вважати землю засміченою і як наслідок виникнення обов`язку відшкодувати шкоду. Обов`язковою ознакою засмічення є таке засмічення земель, що призвело або може призвести до забруднення навколишнього природного середовища.

Наведені висновки щодо застосування норм права викладені в постановах Верховного Суду від 13.04.2018 у справі № 904/6886/17, від 27.09.2018 у справі № 909/6/18, від 25.10.2018 у справі № 905/31/17.

Згідно з роз`ясненнями Міністерства розвитку громад та територій України від 13.03.2020 до джерел утворення побутових відходів належать об`єкти, на яких утворюються побутові відходи (житловий будинок, підприємство, установа, організація, земельна ділянка).

Кількісні та якісні характеристики побутових відходів не є постійними та залежать від джерел їх утворення.

У загальному вигляді до складу твердих побутових відходів входять: харчові відходи (овочі, фрукти, відходи садівництва тощо), папір та картон, полімери (пластик, пластмаси), скло, чорні метали, кольорові метали, текстиль, дерево, небезпечні відходи (батарейки, сухі та електролітичні акумулятори, тара від розчинників, фарб, ртутні лампи, телевізійні кінескопи тощо); кістки, шкіра, гума; залишок твердих побутових відходів після вилучення компонентів (дрібне будівельне сміття, каміння, вуличний змет тощо).

Таким чином тверді побутові відходи є більш різноманітними та містять більше небезпечних речовин, ніж будівельні відходи.

Зазначене підтверджується і особливими вимогами, які встановлено законодавством до місць зберігання побутових відходів.

Так, статтею 33 Закону України "Про відходи", в редакції на час здійснення перевірки, передбачено, що зберігання та видалення відходів здійснюються відповідно до вимог екологічної безпеки та способами, що забезпечують максимальне використання відходів чи передачу їх іншим споживачам (за винятком захоронення).

На кожне місце чи об`єкт зберігання або видалення відходів складається спеціальний паспорт, в якому зазначаються найменування та код відходів (згідно з державним класифікатором відходів), їх кількісний та якісний склад, походження, а також технічні характеристики місць чи об`єктів зберігання чи видалення і відомості про методи контролю та безпечної експлуатації цих місць чи об`єктів.

Видалення відходів здійснюється відповідно до встановлених законодавством вимог екологічної безпеки з обов`язковим забезпеченням можливості утилізації чи захоронення залишкових продуктів за погодженням з центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері санітарного та епідемічного благополуччя населення.

Зберігання та видалення відходів здійснюються в місцях, визначених органами місцевого самоврядування, з врахуванням вимог земельного та природоохоронного законодавства, за наявності дозволу на здійснення операцій у сфері поводження з відходами, в якому визначені види та кількість відходів, загальні технічні вимоги, заходи безпеки, відомості щодо утворення, призначення, методів оброблення відходів відповідно до встановлених умов їх зберігання.

Визначені для зберігання та видалення відходів місця чи об`єкти повинні використовуватися лише для відходів, заявлених на одержання дозволу на здійснення операцій у сфері поводження з відходами.

Згідно з вимогами п. 5.11 розділу V "Екологічна та санітарна безпека" Правил експлуатації полігонів побутових відходів, що затверджені наказом Міністерства з питань житлово-комунального господарства України № 435 від 01.12.2010, полігон побутових відходів повинен бути оснащений системами захисту ґрунтових вод, вилучення та знешкодження біогазу та фільтрату.

Фільтрат - рідка фаза, що утворюється на полігоні побутових відходів при захороненні твердих побутових відходів з вологістю понад 55% та внаслідок атмосферних опадів, обсяг яких перевищує кількість вологи, що випаровується з поверхні полігона (п.1.3 Правил експлуатації полігонів побутових відходів).

Згідно з п. 3.105 Державних будівельних норм "Полігони твердих побутових відходів" Основні положення проектування ДБН В.2.4-2-2005 (далі - ДБН) при проектуванні полігона ТПВ передбачаються заходи, спрямовані на зменшення кількості фільтрату: тимчасові протифільтраційні завіси, дамби, а також передбачати такі схеми складування ТПВ, при яких забезпечується мінімальне надходження води з незаповненої площі карт ТПВ.

Для збирання і відведення фільтрату з майданчиків складування ТПВ проектують дренажну систему, яка складається з шарового дренажу (галька або щебінь) та дренажних труб. Матеріали, які використовують для улаштування шарового дренажу і дренажних труб, повинні бути хімічно і біологічно стійкими і підбиратися так, щоб хімічно-фізичні властивості фільтрату та механічна дія ТПВ не приводили б до відмови в роботі системи (п.3.106 ДБН)

Фільтрат, що утворюється на полігоні, збирається в контрольні ставки, а потім направляється на очистку. До стадії очистки фільтрату має бути передбачена його груба сепарація, седиментація, розподіл фаз (п. 3.110 ДБН).

Вищезазначене свідчить про те, що засмічення земельної ділянки твердими побутовими відходами призводить або може призвести до забруднення навколишнього природного середовища, прямого чи опосередкованого шкідливого впливу на здоров`я людини.

Так, в Акті перевірки від 27.08.2021 зафіксовано, що правовстановчі документи на земельну ділянку під сміттєзвалищем у смт Пантаївка не оформлено; не розроблено Паспорт місця видалення відходів (МВВ) на сміттєзвалище; звалище відкрите поверхневе, насипне, донний ізоляційний екран відсутній, обвалювання по периметру наявне частково, дренажні канави відсутні, під`їздні шляхи з твердим покриттям.

Вказаного відповідач не спростував. Отже, матеріалами перевірки підтверджено засмічення земельної ділянки твердими побутовими відходами.

У Ситуаційному плані розміщення земельної ділянки зафіксовано площу засмічення: 1610,0 кв.м. (161,0 м х 10 м), висота (h) = 1,0 м.

Відповідач також не довів, що на час проведення перевірки була затверджена нормативна грошова оцінка засміченої земельної ділянки, тому суд бере до уваги доводи, наведені прокурором, та вважає правомірним застосування у розрахунку шкоди нормативної грошової оцінки одиниці площі ріллі по Кіровоградській області. Так, п. 5.5.1., п. 5.5.2. Методики передбачено, що грошова оцінка земель, по яких не проведено її визначення, здійснюється за підпунктом 4.7.1 цієї Методики. Розрахована за підпунктом 4.7.1 цієї Методики грошова оцінка використовується в формулі (6) замість нормативної грошової оцінки земельної ділянки (ГОЗ).

Щодо земельних ділянок, грошова оцінка яких не проведена, застосовується нормативна грошова оцінка одиниці площі ріллі по Автономній Республіці Крим або по області (п. 4.7.1. Методики).

Господарський суд перевірив розрахунок розміру шкоди та вважає його вірним.

Загальне положення про цивільно-правову відповідальність за завдання позадоговірної шкоди визначено у статті 1166 Цивільного кодексу України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

З урахуванням вимог ст. ст. 1166, 1172 Цивільного кодексу України, у спорі про відшкодування шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу, слід виходити з презумпції вини порушника. Отже, позивач не повинен доводити наявність вини відповідача у заподіянні шкоди навколишньому природному середовищу, а навпаки, відповідач повинен довести, що у діях його працівників відсутня вина у заподіянні такої шкоди.

Селищним головою Пантаївської селищної ради без будь-яких зауважень та заперечень підписано акт від 27.08.2021, складений за результатами перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства.

Відповідно до п.1.4 Порядку організації та проведення перевірок суб`єктів господарювання щодо дотримання природоохоронного законодавства, затвердженого наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища України № 464 від 10.09.2008, акт перевірки - це документ, який є, зокрема, носієм доказової інформації про виявлені порушення вимог природоохоронного законодавства та його дотримання, а відтак, зазначений акт слід розцінювати, як належний доказ, в якому зафіксовано факт вчинення правопорушення природоохоронного законодавства.

У даній справі інспекторами в акті зазначено всі дані, достатні для здійснення відповідного розрахунку збитків відповідно до Методики визначення розмірів шкоди, зумовленої забрудненням і засміченням земельних ресурсів через порушення природоохоронного законодавства, яка затверджена наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища та ядерної безпеки України від 27.10.1997 року №171.

Таким чином в даному випадку наявні всі елементи складу правопорушення: протиправна поведінка; причинний зв`язок між шкодою і протиправною поведінкою відповідача, адже шкода виступає об`єктивним наслідком поведінки відповідача через недотримання вимог природоохоронного законодавства; сама шкода; вина, яка полягає в недотриманні вимог природоохоронного законодавства, зокрема, ст. 33 Закону України "Про відходи", ст. 35 Закону України "Про охорону земель".

Таким чином суд встановив наявність правових підстав для стягнення 154 077,00 грн.

В частині розподілу збитків в сумі 154 077,00 грн та їх зарахування, господарським судом прийнято до уваги, що відповідно до ст. 29 Бюджетного кодексу України до доходів Державного бюджету України включаються доходи бюджету, за винятком тих, що згідно із статтями 64, 64-1, 66, 69-1 та 71 цього Кодексу закріплені за місцевими бюджетами.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 69-1 вказаного кодексу до надходжень спеціального фонду місцевих бюджетів належать: 70 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, в тому числі: до сільських, селищних, міських бюджетів, бюджетів об`єднаних територіальних громад, що створюються згідно із законом та перспективним планом формування територій громад - 50 відсотків, обласних бюджетів та бюджету Автономної Республіки Крим - 20 відсотків, бюджетів міст Києва та Севастополя - 70 відсотків.

Разом з тим кошти, які надходять на рахунок казначейства, зазначений позивачем у позові, розподіляються казначейством між державним та відповідними місцевими бюджетами засобами програмного забезпечення та зараховуються на відповідні рахунки державного та місцевих бюджетів, що й передбачено вищевказаними законодавчими актами України.

Таким чином сума збитків в розмірі 154 077,00 грн підлягає стягненню з відповідача на рахунок, зазначений прокурором у позовній заяві, що не суперечить вимогам чинного законодавства.

На підставі вищевикладеного, позовні вимоги прокурора про стягнення з відповідача збитків у розмірі 154 077,00 грн є обґрунтованими, доведеними належними доказами та підлягають задоволенню.

Відповідно до приписів ст. 129 Господарського процесуального кодексу України судові витрати покладаються на відповідача у даній справі.

Керуючись ст. 74, 76, 77, 129, 233, 236-241, 326, 327 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги задовольнити повністю.

Стягнути з Пантаївської селищної ради Олександрійського району Кіровоградської області (28023, Кіровоградська область, Олександрійський район, смт Пантаївка, вул. Миру, 7-А, ) на користь держави збитки, завдані порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок засмічення земельної ділянки в сумі 154 077,00 грн, зарахувавши кошти на рахунок №UA0011551 в ГУК у Кіровоградській області/тг смт Пантаївка, МФО 899998, код одержувача 37918230, код бюджетної класифікації 24062100.

Стягнути з Пантаївської селищної ради Олександрійського району Кіровоградської області (28023, Кіровоградська область, Олександрійський район, смт Пантаївка, вул. Миру, 7-А, ) на користь Кіровоградської обласної прокуратури (25006, Кіровоградська обл., м. Кропивницький, просп. Європейський, 4, ) судові витрати в розмірі сплаченого судового збору в сумі 2 684,00 грн на рахунок №UA0004600 в банку - Державна Казначейська служба України, м. Київ, МФО 820172, код класифікації видатків бюджету - 2800, отримувач - Кіровоградська обласна прокуратура, .

Накази видати після набрання рішенням законної сили.

Ознайомитись з електронною копією судового рішення в Єдиному державному реєстрі судових рішень можна за його вебадресою: http://reyestr.court.gov.ua.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення в порядку передбаченому Господарським процесуальним кодексом України. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Копії рішення надіслати Кіровоградській обласній прокуратурі (на електронну пошту: ); Олександрійській окружній прокуратурі Кіровоградської області (на офіційну електронну адресу через систему "Електронний суд"), Державній екологічній інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) (на електронну пошту: ), Пантаївській селищній раді (28023, Кіровоградська область, Олександрійський район, смт Пантаївка, вул. Миру, буд. 7-А, та на електронну пошту: ).

Повне рішення складено 15.08.2023.

Суддя О.Л. Бестаченко