УХВАЛА

про відмову у задоволенні заяви

15.08.2023Справа № 910/10086/23

Суддя Господарського суду міста Києва Головіна К.І., розглянувши

заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Шеіл»

із запереченнями щодо розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження та перехід до загального позовного провадження

у справі за позовом Військової частини НОМЕР_1 Національної Гвардії України

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Шеіл"

про стягнення 15 240, 00 грн

без виклику учасників справи

ВСТАНОВИВ:

Військова частина НОМЕР_1 Національної Гвардії України (далі - ВЧ НОМЕР_1 НГУ, позивач) звернулась до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Шеіл" (далі - ТОВ "Шеіл", відповідач) про стягнення пені в сумі 15 240, 00 грн за договором про закупівлю товару № 683/ВЗЗ-2022 від 19.10.2022.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 03.07.2023 вказану позовну заяву було прийнято до розгляду та відкрито провадження, справу вирішено розглядати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін, учасникам спору надана можливість реалізувати свої процесуальні права та обов`язки до 26.07.2023.

09.08.2023 від ТОВ "Шеіл" надійшли заяви із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження та перехід до розгляду справи в загальному позовному провадженні.

Вказані заяви мотивовані тим, що справа потребує детального розгляду по суті та з`ясування всіх обставин, а саме: всебічного та повного розгляду справи, вирішення питання щодо призначення почеркознавчої експертизи, виклику експерта у судове засідання з можливістю допиту експерта.

Згідно з ч. 4 ст. 250 ГПК України якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача постановляє ухвалу про залишення заяви відповідача без задоволення або про розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Розглянувши заяви ТОВ "Шеіл" із запереченнями щодо розгляду справи у спрощеному позовному провадженні, суд вважає їх необґрунтованими та такими, що задоволенню не підлягають.

Так, відповідно до ч. 3 ст. 12 ГПК України спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

За змістом ч. 5 ст. 12, ч. 2 ст. 247 ГПК України малозначними справами є: справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У порядку спрощеного позовного провадження, окрім малозначних справ, може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції Господарського суду, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Як вбачається із матеріалів позову, дана справа є малозначною, не є складною та відноситься до переліку справ, які можуть бути розглянуті тільки у спрощеному позовному провадженні. Про вказані обставини суд вже зазначав в ухвалі про відкриття провадження у справі. При цьому наведені відповідачем доводи про складність справи та специфіку доказів у ній не можуть бути підставою для розгляду спору такої категорії за правилами загального позовного провадження.

Так само суд не вбачає підстав для розгляду справи у спрощеному провадженні з викликом сторін, про що також заявляв відповідач.

Так, частиною 6 ст. 252 ГПК України передбачено, що суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін за одночасного існування таких умов: 1) предметом позову є стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Як вже зазначіалось, справа є малозначною, нескладною, яка розглядається виключно у спрощеному позовному провадженні, а характер спірних правовідносин, предмет та обсяг доказування у ній не вимагають проведення судового засідання з повідомленням (викликом) сторін.

Одночасно суд наголошує, що згідно з ч. 3 ст. 13 ГПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Відповідно до ч. 1-3 ст. 80 ГПК України учасники справи не позбавлені права надавати пояснення, докази у справі безпосередньо до суду. Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви. Відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи.

Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Таким чином, за змістом указаних приписів закону позивач та відповідач мають право (і суд надає їм таку можливість) реалізувати всі свої процесуальні права та добросовісно виконати свої обов`язки, передбачені законом з метою повного, всебічного та об`єктивного розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

На підставі викладеного, керуючись ст. 12, 234, 247, 250, 252 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Шеіл" про перехід до розгляду справи у порядку загального позовного провадження.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню окремо від рішення суду не підлягає.

Суддя Головіна К.І.