ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
УХВАЛА

"10" серпня 2023 р.м. ХарківСправа № 922/2211/23

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Жигалкіна І.П.

при секретарі судового засідання

розглянувши матеріали справи

за позовом Акціонерного товариства Комерційного Банку "ПриватБанк", м. Київ
до Фізичної особи-підприємця Посохової Наталії Олександрівни, м. Куп`янськ
про та за зустрічним позовом до про стягнення 438 652,02 грн Фізичної особи-підприємця Посохової Наталії Олександрівни, м. Куп`янськ Акціонерного товариства Комерційного Банку "ПриватБанк", м. Київ зобов`язання вчинити дії

за участю представників:

позивача (за первісним позовом) - Левицької А.В.

відповідача (за первісним позовом) - Жерновніком С.О.

ВСТАНОВИВ:

Акціонерне товариство Комерційний Банк "ПриватБанк" (Позивач) звернувся до Господарського суду Харківської області 26 травня 2023 року із позовною заявою про стягнення з Відповідача - Фізичної особи-підприємця Посохової Наталії Олександрівни заборгованість яка виникла за кредитним договором №-КД-1 від 19.05.2021 на загальну суму 438 652,02 грн (де: 371 428,61 грн - заборгованість за тілом кредиту, 67 223,41 грн - заборгованість за процентами), а також суму судового збору.

Ухвалою суду від 31.05.2023 р. прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі № 922/2211/23 в порядку спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи за наявними у справі матеріалами.

З підстав поданого зустрічного позову (вх. № 15660 від 19.06.2023) Фізичною особою-підприємцем Посоховою Наталією Олександрівною судом було прийнято про зобов`язання вчинити дії до спільного розгляду з первісним позовом, про що постановлено ухвалу від 20.06.2023. Також суд вирішив перейти до розгляду справи № 922/2211/23 за правилами загального позовного провадження та призначив справу до розгляду у підготовчому засіданні на "13" липня 2023 р. о(б) 11:15.

Ухвалою суду від 13.07.2023 учасник справи повідомлені, що підготовче засідання у справі відбудеться 10 серпня 2023 року о(б) 11:30 год.

Представник Позивача (за первісним позовом) у підготовче засідання надав відзив на зустрічний позов (вх.№ 21222 від 09.08.2023), який прийнято та долучено до матеріалів справи.

Представник Відповідача (за первісним позовом) у підготовче засідання заяв, клопотань, пояснень не надав.

Суд вважає за доцільне зазначити, що завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Пунктами 1, 2, 4, 5 ч.3 ст.2 ГПК України встановлено, що основними засадами (принципами) господарського судочинства, зокрема, є верховенство права; рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; змагальність сторін; диспозитивність.

Відповідно до ст.177 ГПК України завданнями підготовчого провадження є остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті. Підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання.

Згідно ч. 1 ст. 3 Господарського процесуального кодексу України судочинство в господарських судах здійснюється відповідно до Конституції України, цього Кодексу, Закону України «Про міжнародне приватне право», Закону України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом», а також міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

За приписами ст. 9 Конституції України, статті 19 Закону України «Про міжнародні договори України» і статті 4 Господарського процесуального кодексу України господарські суди у процесі здійснення правосуддя мають за відповідними правилами керуватися нормами зазначених документів, ратифікованих законами України.

Водночас ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» встановлено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на справедливий розгляд його справи.

Право на справедливий судовий розгляд, що гарантується Статтею 6 § 1, має здійснюватися відповідно до норм закону, що передбачають наявність у сторін судового розгляду ефективного судового захисту з метою захисту їх цивільних прав (Рішення Європейського суду з прав людини у справі Белеш та інші проти Чеської Республіки).

Суд завжди займав визначне місце, забезпечуючи право на справедливий суд (Рішення Європейського суду з прав людини у справах Ейрі проти Ірландії та Станєв проти Болгарії. Ця гарантія є «одним з основних принципів будь-якого демократичного суспільства, відповідно до Конвенції» (Рішення Європейського суду з прав людини у справі Претто та інші проти Італії).

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Клінік дез Акація та інші проти Франції» вказано, що сторонам повинна бути надана можливість повідомити будь-які докази, необхідні для успіху скарги.

У ст. 11 Міжнародного пакту про політичні та громадянські права, який ратифіковано Указом №2148-08 від 19.10.1973 Президії Верховної Ради Української РСР, встановлено, що кожен має право при визначенні його прав і обов`язків у будь-якому цивільному процесі на справедливий і публічний розгляд справи компетентним, незалежним і безстороннім судом, створеним на підставі закону.

Значення принципів справедливості та добросовісності поширюється не тільки на сферу виконання зобов`язань, а і на сферу користування правами, тобто, такі засади здійснення судочинства виступають своєрідною межею між припустимим використанням права (як формою правомірного поводження) та зловживанням правами (як формою недозволеного використання прав).

Також, в Рекомендаціях R (84) 5 Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам стосовно принципів цивільного судочинства, що направлені на удосконалення судової системи, наголошується на тому, що суд повинен, принаймні в ході попереднього засідання, а якщо можливо, і протягом всього розгляду, відігравати активну роль у забезпеченні швидкого судового розгляду, поважаючи при цьому права сторін, в тому числі і їх право на неупередженість. Зокрема, він повинен володіти повноваженнями «proprio motu», щоб вимагати від сторін пред`явлення таких роз`яснень, які можуть бути необхідними; вимагати від сторін особистої явки, піднімати питання права; вимагати показань свідків, принаймні в тих випадках, коли мова йде не тільки про інтереси сторін, що беруть участь у справі, тощо. Такі повноваження повинні здійснюватися в межах предмета розгляду.

Згідно зі ст. 181 Господарського процесуального кодексу України для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання та з урахуванням обставин справи і необхідності вчинення відповідних процесуальних дій.

Приписами п. 7 ч. 2 ст. 182 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що у підготовчому засіданні суд, з`ясовує, чи надали сторони докази, на які вони посилаються у позові і відзиві, а також докази, витребувані судом чи причини їх неподання; вирішує питання про проведення огляду письмових, речових і електронних доказів у місці їх знаходження; вирішує питання про витребування додаткових доказів та визначає строки їх подання, вирішує питання про забезпечення доказів, якщо ці питання не були вирішені раніше.

Отже, з метою повного та об`єктивного розгляду справи для встановлення фактичних обставин справи, керуючись ч. 3 ст. 177 ГПК України, суд вважає, що в даному випадках для належної підготовки справи для розгляду по суті строк підготовчого провадження може бути продовжений не більше ніж на тридцять днів з ініціативи суду.

Враховуючи вищевикладене, з метою повного і всестороннього з`ясування обставин спору, які мають значення для розгляду даної справи, суд дійшов висновку про необхідність продовження строку розгляду підготовчого провадження та відкладення підготовчого засідання.

Суд нагадує, про підстави викладені в ч. 1 ст. 195 ГПК України, що з дня відкриття провадження у справі суд має розпочати розгляд справи по суті не пізніше ніж через шістдесят днів, а у випадку продовження строку підготовчого провадження - не пізніше наступного дня з дня закінчення такого строку.

Отже, оскільки строк підготовчого провадження відраховується з дня відкриття провадження (ст. 177 цього Кодексу), тобто з моменту прийняття зустрічного позову до спільного розгляду з первісним позовом, де дана ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею, то строк перебігу підготовчого провадження починається відраховуватись, по даній справі, з дати підписання ухвали - 20.06.2023.

З метою дотримання основних засад господарського судочинства, справедливого, неупередженого та своєчасного вирішення спору, маючи на меті забезпечення дійсного вирішення правового спору між сторонами, суд дійшов висновку щодо необхідності визнати явку учасників справи (уповноважених представників) обов`язковою у підготовче провадження для можливості встановлення обставин, які є необхідними для правильного вирішення справи.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 183 Господарського процесуального кодексу України суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим кодексом строку підготовчого провадження у випадках, визначених частиною другою статті 202 цього Кодексу.

Керуючись статтями 177, 183, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

Продовжити строк проведення підготовчого провадження на 30 днів до "20" вересня 2023 р..

Відкласти підготовче засідання на 07.09.2023 о 11:00.

Визнати явку учасників справи обов`язковою.

З урахуванням ситуації в України, сторони можуть подати до суду заяви про розгляд справи за їхньої відсутності.

Суд нагадує, що у ГПК України визначено, що суд проводить розгляд справи за матеріалами судової справи у паперовій або електронній формі. Особи, які беруть участь у справі позовного провадження, для підтвердження своїх вимог або заперечень зобов`язані подати всі наявні у них докази чи повідомити про них суд до або під час попереднього судового засідання.

Тобто, для захист людських життів, не допускаючи загрози а ні життю, а ні здоров`ю, а також для повного та всебічного розгляду справи, враховуючи сам принцип розгляду господарського судочинства, СУД ЗВЕРТАЄ УВАГУ щодо надання не тільки доказів та і надання письмових пояснень, обґрунтувань (викладення своїх позицій) саме в письмовій формі.

Суд звертає увагу учасників процесу, що для отримання процесуальних документів в електронному вигляді, доцільно зареєструватися в системі обміну електронними документами між судом та учасниками судового процесу (створити поштову скриньку електронного суду), розміщеній на офіційному веб-порталі судової влади України за адресою: mail.gov.ua та подати до суду заявку про отримання процесуальних документів в електронному вигляді по конкретній справі, яку необхідно роздрукувати на офіційному веб-порталі судової влади України.

Суд зазначає, що учасники справи (їх представники) мають право доступу до матеріалів даної справи в електронному вигляді в системі Електронний суд після реєстрації своїх офіційних електронних адрес в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі.

Інформацію щодо роботи суду та щодо розгляду конкретних судових справ можна отримати на сайті суду, а також за допомогою Телеграм-бота Господарського суду Харківської області https://t.me/GospSud_kh_bot.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя І.П. Жигалкін