ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09.08.2023м. ДніпроСправа № 904/203/23

за позовом Заступника керівника Дніпропетровської обласної прокуратури, м. Дніпро, в інтересах держави в особі Дніпропетровської обласної державної адміністрації, м. Дніпро

до Сільськогосподарського риболовецького товариства з додатковою відповідальністю ім. Богдана Хмельницького, с. Ленінське, Дніпропетровська область

про усунення перешкод у користуванні та розпорядженні майном, зобов`язання повернути майно

Суддя Ярошенко В.І.

Секретар судового засідання Бублич А.В.

Представники:

прокурор: Камлер А.В службове посвідчення № 069918

від позивача: Чикаренко О.О. адвокат;

від відповідача: Гетьман І.Г., самопредставництво.

ПРОЦЕДУРА

Заступник керівника Дніпропетровської обласної прокуратури звернувся до Господарського суду Дніпропетровської області з позовом в інтересах держави в особі Дніпропетровської обласної державної адміністрації до Сільськогосподарського риболовецького товариства з додатковою відповідальністю ім. Богдана Хмельницького в якому просить:

- усунути перешкоди державі в особі Дніпропетровської обласної державної адміністрації у користуванні Шолохівським водосховищем - водним об`єктом з площею водного дзеркала 13, 5 кв. км, об`ємом 97 млн. куб. метрів, що розташоване на річці Базавлук, в межах Апостолівського та Нікопольського районів Дніпропетровської області, що входить до складу територій і об`єктів ландшафтного заказника загальнодержавного значення «Базавлуцький прибережно-річковий комплекс» шляхом заборони його використання для здійснення рибогосподарської діяльності (промислового рибальства) Сільськогосподарському Риболовецькому товариству з додатковою відповідальністю ім. Богдана Хмельницького;

- усунути перешкоди державі в особі Дніпропетровської обласної державної адміністрації в користуванні та розпорядженні Шолохівським водосховищем, а також земельною ділянкою під ним шляхом зобов`язання Сільськогосподарського Риболовецького товариства з додатковою відповідальністю ім. Богдана Хмельницького повернути державі в особі Дніпропетровської обласної державної адміністрації водний об`єкт - Шолохівське водосховище, площею водного дзеркала 13, 5 кв. км, об`ємом 97 млн. куб. метрів, що розташоване на річці Базавлук, в межах Апостолівського та Нікопольського районів Дніпропетровської області, що входить до складу територій і об`єктів ландшафтного заказника загальнодержавного значення «Базавлуцький прибережно - річковий комплекс» разом із земельною ділянкою під ним.

Ухвалою суду від 16.01.2023 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження. Призначено підготовче засідання на 13.02.2023.

31.01.2023 від відповідача надійшов відзив на позовну заяву.

06.02.2023 від відповідача надійшло клопотання про долучення доказів.

Ухвалою суду від 09.02.2023 задоволено заяву Сільськогосподарського риболовецького товариства з додатковою відповідальністю ім. Богдана Хмельницького про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції за допомогою застосунку EasyCon.

20.02.2023 від прокуратури надійшла відповідь на відзив.

Ухвалою суду від 14.03.2023 продовжено строк проведення підготовчого провадження на 30 днів. Підготовче засідання в режимі відеоконференції відкладено до 11.04.2023.

Від Спеціалізованої екологічної прокуратури 15.03.2023 надійшов лист.

Від Сільськогосподарського риболовецького товариства з додатковою відповідальністю ім. Богдана Хмельницького 29.03.2023 надійшло клопотання про призначення експертизи.

Від Сільськогосподарського риболовецького товариства з додатковою відповідальністю ім. Богдана Хмельницького 10.04.2023 заперечення на відповідь на відзив.

Ухвалою суду від 11.04.2023 відкладено підготовче засідання в межах розумного строку до 16.05.2023.

21.04.2023 від Сільськогосподарського риболовецького товариства з додатковою відповідальністю ім. Богдана Хмельницького надійшло клопотання про долучення доказів.

Ухвалою суду від 16.05.2023 відкладено підготовче засідання на 13.06.2023. Зобов`язано Міністерство захисту довкілля та природних ресурсів України, Департамент екології та природних ресурсів Дніпропетровської ОДА та Дніпропетровську обласну державну адміністрацію, включно до 10.06.2023, надати суду належним чином завірені копії документів (та/або письмові пояснення щодо неможливості їх надання), а саме: охоронне зобов`язання щодо територій Ландшафтного заказника загальнодержавного значення «Базавлуцький прибережно-річковий комплекс»; картографічний оглядовий матеріал меж території, що передається під охорону Ландшафтного заказника загальнодержавного значення «Базавлуцький прибережно-річковий комплекс»; проект землеустрою щодо організації і встановлення меж територій природно-заповідного фонду та іншого природоохоронного призначення - Ландшафтного заказника загальнодержавного значення «Базавлуцький прибережно-річковий комплекс»; інформацію, щодо встановлення державних знаків та аншлагів на територіях та об`єктах природно-заповідного фонду України - Ландшафтного заказника загальнодержавного значення «Базавлуцький прибережно-річковий комплекс».

05.06.2023 на виконання умов ухвали від 16.05.2023 Міністерство захисту довкілля та природних ресурсів України надіслало супровідний лист щодо наявності витребуваних судом документів.

12.06.2023 на виконання умов ухвали від 16.05.2023 Департаментом екології та природних ресурсів Дніпропетровської ОДА подані витребувані судом документи.

Ухвалою суду від 11.07.2023 закрито підготовче провадження. Справу призначено до розгляду по суті в засіданні на 09.08.2023.

В ході судового засідання 09.08.2023 розглянуто справу по суті, встановлено обставини справи та досліджено наявні у матеріалах справи докази.

В судовому засіданні 09.08.2023 у нарадчій кімнаті ухвалено судове рішення в порядку статті 240 Господарського процесуального кодексу України з оформленням вступної та резолютивної частин.

АРГУМЕНТИ СТОРІН

Позиція прокурора

В обґрунтування позовних вимог прокурор зазначає про те, що Шолохівське водосховище та річку Базавлук віднесено до об`єктів природно-заповідного фонду заказників загальнодержавного значення, на території яких заборонена будь-яка діяльність, що суперечить меті та завданням заказника, у т.ч. будь-яке рибальство.

Відповідач використовує водосховище для потреб своєї господарської діяльності без належним чином оформлених правовстановлюючих документів та без будь-яких на це законодавчих прав, що порушує права держави в особі Дніпропетровської обласної державної адміністрації.

Порушення інтересів держави у даному випадку полягає у здійсненні відповідачем незаконної господарської діяльності на Шолохівському водосховище, яке має статус об`єкта природно-заповідного фонду, недодержанні встановленого чинним законодавством особливого режиму територій та об`єктів природно-заповідного фонду на землях природно-заповідного призначення, що суперечать встановленим видам використання, та може призвести до порушення цілісності екомережі держави в цілому, з метою охорони та збереження яких дану територію віднесено до ландшафтного заказника загальнодержавного значення «Базавлуцький прибережно-річковий комплекс».

Позиція позивача

Позивач не скористався своїм процесуальним правом на подання письмових пояснень.

В судових засіданнях підтримав вимоги прокурора.

Позиція відповідача викладена у відзиві на позовну заяву

Відповідач заперечує проти задоволення позовних вимог.

ТДВ ім. Б. Хмельницького стверджує, що жодним чином не порушує вимоги чинного природоохоронного законодавства та починаючи з 06.08.2020 та у 2020, 2021 роках здійснювало рибогосподарську діяльність поза Нікопольським районом Дніпропетровської області, виключно за межами території, що входить до заказника загальнодержавного значення «Базавлуцький прибережно-річковий комплекс».

Крім того, під час перевірки Державною екологічною інспекцією Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) 21.09.2021 за № 374/4.2/21 було складено Акт за результатами проведення планового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, згідно якого встановлено, що будь-які порушення у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів відсутні, та рибогосподарська діяльність ТДВ ім. Б. Хмельницького здійснюється відповідно до вимог чинного законодавства.

Також, за результатами проведення планового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів ТДВ ім. Б. Хмельницького було видано припис від 23.09.2021 № 374/4.2/21, згідно якого Товариству було приписано з початку здійснення промислової діяльності повідомити Державну екологічну інспекцію Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) і нічого іншого, що також; підтверджує той факт, що ТДВ ім. Б. Хмельницького здійснювало рибогосподарську діяльність відповідно до вимог чинного законодавства та без порушень у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів.

Відповідач звертає увагу, що в Державному земельному кадастрі України відсутні відомості про ландшафтний заказник загальнодержавного значення «Базавлуцький прибережно-річковий комплекс», передбачених ст. 15 Закону України «Про Державний земельний кадастр», а також відповідно до інформації, що міститься в Публічній кадастровій карті України неможливо встановити належність Шолохівського водосховища до території що охоплює ландшафтний заказник загальнодержавного значення «Базавлуцький прибережно-річковий комплекс».

ТДВ ім. Б. Хмельницького вживає всіх можливих заходів, щодо отримання нового пакету документів необхідного для початку здійснення рибогосподарської діяльності на території Шолохівського водосховища.

В свою чергу, з 11.04.2019 і до теперішнього часу Дніпропетровська обласна державна адміністрації жодного разу не зверталась до ТДВ ім. Б. Хмельницького з вимогою про усунення перешкод у користуванні та розпорядженні Шолохівським водосховищем (р. Базавлук, Дніпропетровська область).

Позиція прокурора викладена у відповіді на відзив

Прокурор не погоджується з викладеними обставинами у відзиві на позовну заяву.

Прокурор посилається на частину 3 Положення відповідно до якого, на території Заказника забороняється будь-яка діяльність, що суперечить меті та завданням Заказника і загрожує збереженню природного комплексу, у т.ч. надання земельних ділянок під забудову, в оренду чи у господарське використання, розорювання земель, за винятком заходів із обмеження розповсюдження лісових пожеж та відтворення лісів, полювання, знаходження на території Заказника з усіма видами мисливської зброї та знаряддям ловів тварин, в тому числі водних живих ресурсів, будь-яке рибальство, за винятком любительського та спортивного рибальства з берега у спеціально відведених місцях.

Тому, в межах ландшафтного заказника «Базавлуцький прибережно-річковий комплекс» заборонена будь-яка рибогосподарська діяльність, а відповідно СРТДВ ім. Богдана Хмельницького, здійснюючи таку діяльність за наявними у товариства документами, діє всупереч законодавству, що є неприпустимим та підлягає припиненню.

З часу набуття Шолохівським водосховищем статусу території природно-заповідного фонду загальнодержавного значення дія Дозволу №000011/2018 від 20.12.2018 на здійснення рибогосподарської діяльності не поширюється.

Таким чином, використання водних біоресурсів у водних об`єктах, що розташовані в межах об`єктів природно-заповідного фонду здійснюється на підставі дозволів, виданих уповноваженими органами та в межах встановлених лімітів з урахуванням режиму територій та об`єктів природно-заповідного фонду, проте прокурор стверджує, що у відповідача вищезазначені ліміти відсутні, а дозвіл на спеціальне користування не видавався.

Щодо перевірки СРТДВ ім. Богдана Хмельницького Державною екологічною інспекцією Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) прокурор зазначає, що факт здійснення відповідачем рибогосподарської діяльності всупереч вимогам чинного законодавства підтверджено матеріалами перевірки Державної екологічної інспекції у Дніпропетровській області проведеної у вересні 2020 року ( акт від 30.09.2020 № 328/9/20).

Позиція відповідача викладена у запереченнях

Відповідач вважає, що прокурор під час підготовки позовної заяви та відповіді на відзив не надав жодного доказу (ст. 77 ГПК України) того, що Відповідач здійснює свою діяльність с порушенням норм природоохоронного законодавства - ні Припису, а ні Рішення адміністративного суду про повне або часткове зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ ТА ДОКАЗИ, ЩО ЇХ ПІДТВЕРДЖУЮТЬ

Судом встановлено, що Сільськогосподарське риболовецьке товариство з додатковою відповідальністю ім. Богдана Хмельницького є суб`єктом господарювання з основним видом діяльності - прісноводне рибальство (код КВЕД 03.12)

Відповідно до класифікації видів економічної діяльності цей клас включає: прісноводне рибальство на комерційній основі, ловлю прісноводних ракоподібних і молюсків, ловлю прісноводних видів тварин.

Також товариство здійснює діяльність, пов`язану з прісноводним рибництвом (аквакультурою) (КВЕД 03.22), переробленням та консервуванням риби, ракоподібних І молюсків (КВЕД 10.20), оптовою та роздрібною торгівлею іншими продуктами харчування, у т.ч. рибою, ракоподібними та молюсками (КВЕД 46.38, КВЕД 47.23), що також підтверджується інформацією з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Здійснюючи рибогосподарську діяльність в режимі спеціального використання водних біоресурсів, СГРТДВ ім. Богдана Хмельницького для вказаних цілей використовує водний об`єкт Шолохівське водосховище на р. Базавлук.

20.12.2018 на підставі Порядку видачі дозволу на спеціальне використання водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах (їх частинах) або відмови в його видачі, переоформлення та анулювання зазначеного дозволу, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30.10.2013 № 801 Сільськогосподарське риболовецьке товариство з додатковою відповідальністю ім. Богдана Хмельницького отрималоДозвіл № 000011/2018 на спеціальне використання водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах (їх частинах) зі строком дії з 20.12.2018 до 19.12.2023 (арк. с. 62).

З інформації дозволу вбачається, що його видано на промислове вилучення водних біоресурсів (промислове рибальство), згідно з Режимом рибогосподарської експлуатації, на водному об`єкті - Шолохівському водосховище на річці Базавлук із зазначенням в ньому даних щодо дозволених для використання знарядь лову, а також видів та обсягів водних біоресурсів.

В матеріалах справи наявний Режим рибогосподарської експлуатації Шолоховського водосховища на р. Базавлук (Дніпропетровська область) на період 2009 2017 рр., який 18.08.2007 погоджено Головним державним управлінням охорони, відтворення водних живих ресурсів та регулювання рибальства у Дніпропетровській області, 12.08.2008 погоджено Державним управлінням охорони навколишнього природного середовища у Дніпропетровській області та затверджено 01.12.2008 Головою Державного комітету рибного господарства України.

07.12.2009 Державним комітетом рибного господарства України були затверджені Доповнення до Режиму рибогосподарської експлуатації (СТРГ) Шолохівського водосховища (Дніпропетровька область), розробленого для ЗАТ ім. Б. Хмельницького на період 2009-2017 рр. (затверджений Головою Держкомрибгоспу України 01.12.2008).

Відповідно до Змін до Режиму рибосподарської експлуатації Шолохівського водосховища (р. Базавлук, Дніпропетровська область), які погоджено 02.12.2013 Головою Державного Агентства рибного господарства України, термін дії режиму було продовжено до 31.12.2027.

Пунктом 15.2 Змін до Режиму рибогосподарської експлуатації Шолохівського водосховища застережено, що у зв`язку із запланованим створенням в межах, прилеглих до Шолохівського водосховища природно-заповідних об`єктів, господарська діяльність на Шолохівському водосховищі, згідно з пунктом 3 Указу Президента №79/74 « Про резервування для наступного заповідання цінних природних територій» від 10.03.1994 може бути обмежена.

Відповідно до Закону України «Про природно-заповідний фонд», Указу Президента України від 10.03.1994 №V179/94 «Про резервування для наступного заповідання цінних природних територій», Дніпропетровської обласної комплексної програми (стратегії) екологічної безпеки та запобігання змінам клімату на 2016-2025 роки, затвердженої рішенням Дніпропетровської обласної ради від 21.10.2015 №680-34Л/І, з метою збереження ландшафтного та біологічного різноманіття Указом Президента України від 11.04.2019 № 139/2019 «Про території та об`єкти природно-заповідного фонду загальнодержавного значення» оголошено ландшафтний заказник загальнодержавного значення «Базавлуцький прибережно-річковий комплекс».

Згідно з Положенням «Базавлуцький прибережно-річковий комплекс» (затверджене наказом Міністерства екології та природних ресурсів України № 284 від 05.08.2019) загальною площею 3538,1197 га розташований в західній частині Нікопольського району Дніпропетровської області і включає в себе долину нижньої течії р. Базавлук та її лівої притоки річки Солоної, а також Шолохівське водосховище і водосховище №2, у тому числі: 1668,2 га земель водного фонду, 1607,9197 га земель сільськогосподарського призначення і 262 га земель несільськогосподарського призначення.

Як, зазначає прокуратура, Шолохівське водосховище увійшло до складу ландшафтного заказника «Базавлуцький прибережно-річковий комплекс» та набуло статусу території природно-заповідного фонду загальнодержавного значення. Тому з часу набуття Шолохівським водосховищем статусу території природно-заповідного фонду загальнодержавного значення дія Дозволу №000011/2018 від 20.12.2018 на здійснення рибогосподарської діяльності не поширюється.

Обмеження щодо використання ландшафтного заказника загальнодержавного значення «Базавлуцький прибережно-річковий комплекс» містяться також у Положенні про заказник, що затверджено наказом Міністерства екології та природних ресурсів від 05.08.2019 № 284.

На вказані обставини неодноразово звертало увагу Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Дніпропетровській області, про що неодноразово повідомляло товариство щодо неможливості здійснення рибогосподарської діяльності на підставі наявних документів, та не розповсюдження повноважень Управління Держрибагенства у Дніпропетровській області на спеціальне використання природних ресурсів у межах територій та об`єктів природно-заповідного фонду, проте, товариство продовжує здійснювати господарську діяльність на Шолохівському водосховищі всупереч чинному законодавству, що підтверджується листами № 1-3-17/2792-19 від 23.10.2019 (арк. 77-78), №1-3-17/3472-19 від 21.12.2019 (арк. с. 83-84), №1-3-17/675-20 від 16.03.2020 (арк. с. 85-86), № 1-2-17/77-22 від 18.01.2022 (арк. с. 90-92), №1-2-17/236-22 від 14.02.2022 (арк. с. 93-95), №1-3-17/485-22 від 15.04.2022 (арк. с. 96-97).

За даними відповідача упродовж жовтня - грудня 2019 року проведено роботи з вселення у жовтні-листопаді 2019 року та вилучення водних біоресурсів, що підтверджується листами товариства від 01.10.2019 № 01/10/2019-1 (арк. с. 74) та від 09.12.2019 № 09/12/2019-1 (арк. 79), направленими на адресу Управління Держрибагентства в Дніпропетровській області.

На думку прокурора, незважаючи на відповіді Державного агентства меліорації та рибного господарства України у Дніпропетровській області на вказані листи № 1-3-17/2792-19 від 23.10.2019 та № 1-3-17/3472-19 від 21.12.2019 щодо неможливості здійснення рибогосподарської діяльності на вказаному водному об`єкті за наявними у відповідача документами, СРТДВ ім. БогданаХмельницького продовжує рибогосподарську діяльність і у 2021 та у 2022 роках.

Упродовж 2021 року Товариство здійснювало видобування водних біоресурсів з водного об`єкта - Шолохівське водосховище, про що свідчать надані Товариством до Управління Державного агентства рибного господарства у Дніпропетровській області звіти про обсяги вилову водних біоресурсів станом на 01.12.2021 (арк. с. 98), 01.01.2022 (арк. с. 99) та 01.02.2022 (арк. с. 100).

22.09.2021 Державною екологічною інспекцією у Дніпропетровській області проведено перевірку щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, про що було складено Акт від № 374/4.2/21.

Також, директору СРТДВ ім. Богдана Хмельницького видано припис № 374/4.2/21 про недопущення та усунення порушень вимог законодавства у сфері використання та відтворення водних біоресурсів від 23.09.2021.

Прокурор стверджує, що здійснюючи рибогосподарську діяльність в режимі спеціального використання водних біоресурсів, СРТДВ ім. Богдана Хмельницького для вказаних цілей використовує водний об`єкт - Шолохівське водосховище на р. Базавлук разом із зайнятою цим водосховищем земельною ділянкою водного фонду. Проте, жодного документа, що надає право користування водним об`єктом чи земельною ділянкою водного фонду, зайнятою цим водним об`єктом, відповідач немає, оскільки рішення уповноваженого органу про передачу в оренду водного об`єкту не приймалось, договір оренди не укладався. Водночас, ані Режим рибогосподарської експлуатації водного об`єкта, ані Дозвіл на спеціальне використання водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах не є і не можуть бути правовстановлюючими документами, якими надається право користування водними об`єктами та землями водного фонду, а також не визначають правових підстав користування водними об`єктами.

Вищезазначені обставини і стали причиною звернення прокурора з позовом до суду.

ОЦІНКА АРГУМЕНТІВ СТОРІН, ВИСНОВКИ СУДУ

Щодо представництва прокурором інтересів держави

Відповідно до ст. 131-1 Конституції України на прокуратуру покладено представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Питання представництва інтересів держави прокурором у суді врегульовано у статті 23 Закону України «Про прокуратуру», яка визначає, що представництво прокурором держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів держави, у випадках та порядку, встановлених законом (частина перша). Прокурор здійснює представництво в суді законних Інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження (далі компетентний орган), а також у разі відсутності такого органу (частина третя). Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу.

Згідно з ч.ч. 3,4 ст. 53 Господарського процесуального кодексу України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Порушення інтересів держави у даному випадку полягає у здійсненні відповідачем незаконної господарської діяльності на Шолохівському водосховище, яке має статус об`єкта природно-заповідного фонду, недодержанні встановленого чинним законодавством особливого режиму територій та об`єктів природно-заповідного фонду на землях природно-заповідного призначення, що суперечать встановленим видам використання, та може призвести до порушення цілісності екомережі держави в цілому, з метою охорони та збереження яких дану територію віднесено до ландшафтного заказника загальнодержавного значення «Базавлуцький прибережно-річковий комплекс».

З метою з`ясування наявності підстав для представництва прокурором інтересів держави у вказаних правовідносинах заступником керівника обласної прокуратури, в порядку ч.4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» Дніпропетровській обласній державній адміністрації направлено лист від 25.01.2022 № 12-62вих-22 (вх. 848/0/1-22), яким повідомлено про виявлені прокурором порушення та запропоновано надати інформацію щодо рішень, прийнятих облдержадміністрацією з приводу передачі земель водного фонду, на яких розташоване Шолохівське водосховище, та безпосередньо зазначеного водного об`єкту у користування СРТДВ ім. Богдана Хмельницького, а також повідомити про заходах, вжитих на усунення порушень.

У зв`язку з відсутністю відповіді на вказаний лист прокуратурою Дніпропетровської області повторно 20.10.2022 направлено до обласної адміністрації лист № 12-522вих-22 аналогічного змісту.

Зі змісту відповіді від 25.11.2022 № 13-180/1/139-22, отриманої обласною прокуратурою на вказаний лист, вбачається, що Дніпропетровська обласна державна адміністрація не заперечую наявність повноважень щодо розпорядження спірними земельними ділянками, у т.ч. на яких розташоване Шолохівське водосховище, проте, не зазначає про вжиття заходів, спрямованих на усунення порушень законодавства.

Відповідно, суд зазначає, що у прокурора наявні підстави для звернення до суду із позовом на захист земельних прав держави, які на його думку були порушені відповідачем.

Щодо усунення перешкод у користуванні та розпорядженні майном, зобов`язання повернути майно

Згідно із вимогами ч. 1 ст. 13 та ч. 1 ст. 14 Конституції України земля, її надра, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування. Земля є основним національним багатством, що знаходиться під особливою охорони держави.

Порушення встановленого законом порядку володіння, користування і розпорядження землею та водним об`єктом, що перебувають у державній власності, спричиняють шкоду «інтересам держави» і є підставою для втручання органів прокуратури, у тому числі для звернення з позовами до суду щодо визнання недійсними рішень органів виконавчої влади та органів місцевого самоврядування.

Державні інтереси закріплюються як нормами Конституції України, так і нормами інших правових актів. Інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин.

Стаття 13 Конституції України, серед іншого визначає, що земля та водні ресурси, які знаходяться в межах території України, є об`єктом права власності користування земельними ділянками із земель державної або комунальної власності за рішенням органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування в межах їх повноважень, визначених Кодексом.

Відповідно до ч. 1ст. 58 Земельного кодексу України та ст. 4 Водного кодексу України до земель водного фонду належать землі, зайняті: морями, річками, озерами, водосховищами, іншими водними об`єктами, болотами, а також островами; землі зайняті прибережними захисними смугами вздовж морів, річок та навколо водойм; гідротехнічними іншими водогосподарськими спорудами та каналами, а також землі, виділені під смуги відведення для них; береговими смугами водних шляхів.

Чинним законодавством установлено особливий правовий режим використання земель водного фонду.

Відповідно до статті 5 Водного кодексу України до водних об`єктів загальнодержавного значення належать: 1) внутрішні морські води, територіальне море, а також акваторії морських портів; 2) підземні води, які є джерелом централізованого водопостачання; 3) поверхневі води (озера, водосховища, річки, канали, крім каналів на зрошувальних і осушувальних системах), що знаходяться і використовуються на території більш як однієї області, а також їх притоки всіх порядків; 4) водні об`єкти в межах територій природно-заповідного фонду загальнодержавного значення, а також віднесені до категорії лікувальних.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про природно-заповідний фонд України» завданням законодавства України про природно-заповідний фонд України є регулювання суспільних відносин щодо організації, охорони і використання територій та об`єктів природно-заповідного фонду, відтворення їх природних комплексів, управління у цій галузі.

Статтею 9-1Закону України «Про природно-заповідний фонд України» спеціальне використання природних ресурсів у межах територій та об`єктів природно-заповідного фонду здійснюється в межах ліміту та на підставі дозволу на спеціальне використання природних ресурсів у межах територій та об`єктів природно-заповідного фонду.

Перелік встановлених цим Законом видів використання природних ресурсів у межах територій та об`єктів природно-заповідного фонду і порядок їх використання визначаються режимом територій та об`єктів природно-заповідного фонду.

Спеціальне використання природних ресурсів у межах територій та об`єктів природно-заповідного фонду загальнодержавного значення здійснюється в межах ліміту на використання природних ресурсів у межах територій та об`єктів природно-заповідного фонду, затвердженого центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері охорони навколишнього природного середовища, а також на підставі дозволів.

Враховуючи, що відповідно до пункту 1 Додатку до Указу Президента України від 11.04.2019 № 139/2019 «Про території та об`єкти природно-заповідного фонду загальнодержавного значення», а також Положення про ландшафтний заказник загальнодержавного значення «Базавлуцький прибрежно річковий комплекс», затвердженого Наказом Міністерства екології та природних ресурсів України від 05.08.19 № 284, ландшафтний заказник «Базавлуцький прибережний річковий комплекс» загальною площею 3 538, 1197 га розташований в західній частині Нікопольського району Дніпропетровської області і включає в себе долину нижньої течії р. Базавлук та її лівої притоки річки Солоної, а також Шолохівське водосховище і водосховище № 2, у тому числі: 1 668, 2 га земель водного фонду, 1 607, 9197 га земель сільськогосподарського призначення і 262 га земель несільськогосподарського призначення віднесено до заказника загальнодержавного значення.

Отже, дозвіл на використання у своєї господарській діяльності ландшафтного заказника «Базавлуцький прибережний річковий комплекс» має видавати Міністерство захисту довкілля та природних ресурсів України (Міндовкілля).

Згідно листа від 08.02.2022 № 7605-22 з 19.06.2020 та станом на 07.02.2022 Міндовкілля не затверджувало ліміт та не видавало дозвіл на використання природних ресурсів у межах ландшафтного заказника загальнодержавного значення «Базавлуцький прибережний річковий комплекс», а Сільськогосподарське риболовецьке товариство з обмеженою відповідальністю ім. Богдана Хмельницького щодо затвердження такого ліміту та видачі дозволу не зверталось (том 1, арк. с 44-45).

Відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Статтею 62 Закону України «Про природно-заповідний фонд України» унормовано, що державний контроль за додержанням режиму територій та об`єктів природно-заповідного фонду здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення та охорони природних ресурсів, посадовими особами служби державної охорони природно-заповідного фонду України та іншими уповноваженими законом державними органами.

Порядок здійснення державного контролю за додержанням режиму територій та об`єктів природно-заповідного фонду визначається Кабінетом Міністрів України.

Згідно з Положенням «Про Державну екологічну інспекцію України», яка затверджена Постановою Кабінету Міністрів України від 19.04.2017 № 275, Державна екологічна інспекція України (Держекоінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра захисту довкілля та природних ресурсів і який реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів.

Відповідно до підпункту «к» підпункту 4 частини 2 цього Положення Держекоінспекція відповідно до покладених на неї завдань здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням центральними органами виконавчої влади та їх територіальними органами, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності і господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами вимог законодавства, зокрема, про охорону і використання територій та об`єктів природно-заповідного фонду, зокрема щодо:

додержання режиму територій та об`єктів природно-заповідного фонду;

наявності лімітів і дозволів на спеціальне використання природних ресурсів у межах територій та об`єктів природно-заповідного фонду та дотримання їх обсягів, відтворення природних ресурсів на території природно-заповідного фонду

В матеріалах справи наявний Акт Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпровська та Кіровоградська області) від 22.09.2021 № 374/4.2/21, складений за результатами проведення планового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення та охорони природних ресурсів Сільськогосподарським риболовецьким товариством з обмеженою відповідальністю ім. Богдана Хмельницького (том 1, арк. с. 113-116).

Згідно цього акту станом на 21.09.2021 промислову діяльність на Шолоховському водосховищі Сільськогосподарське риболовецьке товариство з обмеженою відповідальністю ім. Богдана Хмельницького не здійснює.

Державною екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпровська та Кіровоградська області) 23.09.2021 № 374/4.2/21 приписано з початку здійснення промислової діяльності повідомити Державну екологічну інспекцію Придніпровського округу (Дніпровська та Кіровоградська області) (том 1 арк. с.117).

Відповідно до ст. 62 Конституції України, особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку та встановлено обвинувальним вироком суду.

Так за порушення правил рибальства передбачена як адміністративна відповідальність (ч. 3 ст. 85 КУпАП) так і кримінальна (ст. 249 КК України).

Адміністративна відповідальність за порушення законодавства про природно-заповідний фонд передбачається, зокрема, за таке правопорушення як порушення правил охорони та використання територій та об`єктів природно-заповідного фонду (ст. 91 КУпАП).

Конституційний Суд України зауважує, що елементом принципу презумпції невинуватості є принцип in dubio pro reo, згідно з яким при оцінюванні доказів усі сумніви щодо вини особи тлумачаться на користь її невинуватості.

Презумпція невинуватості особи передбачає, що обов`язок доведення вини особи покладається на державу (абзаци перший - третій пункту 4 мотивувальної частини) рішення Великої палати Конституційного Суду України у справі за конституційним поданням 59 народних депутатів України щодо відповідності Конституції України (конституційності) статті 368-2 Кримінального кодексу України від 26 лютого 2019 року № 1-р/2019.

Конституційний принцип презумпції невинуватості є багатоаспектним, діє на всіх стадіях кримінального провадження та навіть після його завершення, адже сутність цього принципу полягає в тому, що презумпція стосовно непричетності особи до вчинення кримінального правопорушення має універсальний характер, поширюється на всі сфери суспільного життя особи та діє доти, доки її не спростовано належним чином, тобто, за приписами статті 62 Конституції України, у законному порядку й обвинувальним вироком суду. У розумінні зазначених конституційних приписів метою принципу презумпції невинуватості є захист особи, стосовно якої здійснюється/здійснювалось кримінальне провадження, від будь-яких виявлених у зв`язку Із цим форм осуду від публічної влади, унаслідок чого піддано сумніву непричетність такої особи до вчинення кримінального правопорушення, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду. За частиною першою статті 62 Конституції України лише обвинувальний вирок суду є тим судовим актом, у якому повинна бути встановлена винуватість особи у вчиненні кримінального правопорушення, тому інші акти публічної влади не можуть містити жодних позицій щодо винуватості особи, навіть у вигляді припущень стосовно такої винуватості.

Необґрунтоване кримінальне переслідування є посяганням на гарантоване статтею 28 Конституції України право кожного на повагу до його гідності (частина перша), тому держава зобов`язана забезпечити можливість реабілітації особи після закриття кримінального провадження, тобто відновлення її честі, доброго імені, репутації, які постраждали у зв`язку з висунутою їй підозрою чи обвинуваченням щодо вчинення кримінального правопорушення, а також гарантувати перевірку в судовому порядку законності й обґрунтованості кримінального переслідування та ухвалених під час його здійснення процесуальних рішень.

Як вбачається з матеріалів справи, з моменту прийняття Указу Президента України від 11.04.2019 № 139/2019 «Про оголошення погоджених в установленому порядку території та об`єкти природно-заповідного фонду заказниками загальнодержавного значення» згідно з додатком та Наказу Міністерства екології та природних ресурсів України від 05.09.2019 № 284 «Про затвердження Положення про ландшафтний заказник загальнодержавного значення «Базавлуцький прибережно-річковий комплекс»» ТДВ ім. Б. Хмельницького жодного разу не вчиняло порушень природоохоронного законодавства, що підтверджено перевіркою контролюючих органів, зокрема, Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області), відповідний факт встановлено Актом щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів № 374/4.2/21 від 21.09.2021.

Також, справа не містить доказів притягнення посадових осіб відповідача до кримінальної відповідальності у встановленому законом порядку, а посилання прокурора на кримінальне провадження № 00000923 від 21.12.2021 суд не бере до уваги, оскільки прокурором не доведено вчинення кримінального правопорушення в частині порушення законодавства про природно-заповідний фонд саме посадовими особами відповідача.

Щодо Звітів про обсяги вилову водних біоресурсів станом на 01.12.2021, 01.01.2022, 01.02.2022 Сільськогосподарським товариством з додатковою відповідальністю імені Богдана Хмельницького (том 1 арк. с. 98-100), господарський суд зазначає, що вони є внутрішніми документами відповідача.

Крім того, на зазначених звітах міститься відмітки про отримання Управлінням Державного агентства меліорації та рибного господарства у Дніпропетровській області.

Відповідно до Положення про Державне агентство меліорації та рибного господарства України, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 30.09.2015, Державне агентство меліорації та рибного господарства України (Держрибагентство) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра аграрної політики та продовольства і який реалізує державну політику у сфері рибного господарства та рибної промисловості, охорони, використання та відтворення водних біоресурсів, регулювання рибальства, меліорації земель та експлуатації державних водогосподарських об`єктів комплексного призначення, міжгосподарських зрошувальних і осушувальних систем.

Держрибагенство відповідно до покладених на нього завдань, в тому числі, здійснює державний нагляд (контроль) у галузі охорони, використання та відтворення водних біоресурсів у виключній (морській) економічній зоні України, територіальному морі, внутрішніх водоймах України та у водах за межами юрисдикції України щодо рибальських суден, що плавають під Державним Прапором України, відповідно до міжнародних договорів України; здійснює контроль за дотриманням правил рибальства; здійснює контроль за дотриманням лімітів і нормативів використання водних біоресурсів; складає протоколи та розглядає справи про адміністративні правопорушення у випадках, передбачених законом.

Однак, в матеріалах справи відсутні докази належного реагування Держрибагенства на можливе порушення з боку відповідача.

Щодо Дозволу № 000011/2018 на спеціальне використання водних біоресурсів у господарських водних об`єктах (їх частинах) від 20.12.2018, виданого Сільськогосподарському товариству з додатковою відповідальністю імені Богдана Хмельницького, строк дії якого з 20.12.2018 по 19.12.2023, господарський суд зазначає наступне.

Користування природними ресурсами у сфері господарювання унормовано гл. 15 (ст. 148 - 153) ГК України, якими передбачено, що: суб`єкти господарювання використовують у господарській діяльності природні ресурси, в тому числі, водні об`єкти, у порядку спеціального або загального природокористування відповідно до цього кодексу та інших законів; здійснюють підприємницьку діяльність на підставі спеціальних дозволів (рішень) уповноважених державою органів (у т.ч. за плату та на інших умовах). До зобов`язань суб`єктів господарювання щодо використання природних ресурсів входить зобов`язання щодо своєчасного внесення відповідної плати за використання природних ресурсів.

Постановою Кабінету Міністрів України затверджено Порядок про затвердження видачі дозволу на спеціальне використання водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах (їх частинах) або відмови в його видачі, переоформлення, видачі дубліката та анулювання зазначеного дозволу від 30.10.2013 №801, яким визначено процедуру видачі суб`єктам господарювання дозволу на спеціальне використання водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах (їх частинах) (далі - дозвіл) або відмови в його видачі, переоформлення, видачі дубліката і анулювання дозволу.

За пунктом 2 Порядку (в редакції чинній на момент видачі дозволу від № 000011/2018 від 20.12.2018), Дозвіл видається на кожний рибогосподарський водний об`єкт (його частину) Держрибагентством або його територіальним органом (далі - дозвільний орган).

Дозвіл видається:

Держрибагентством територіальному органові для здійснення контрольного вилову водних біоресурсів для визначення їх стану та запасів;

територіальним органом суб`єктові господарювання для здійснення промислового рибальства, вилову водних біоресурсів у науково-дослідних, науково-промислових, дослідно-конструкторських цілях, а також визначення їх санітарно-епідеміологічного стану, меліоративного вилову водних біоресурсів з метою формування їх оптимального видового та вікового складу, вилову водних біоресурсів з метою отримання біологічного матеріалу для штучного відтворення їх запасів та здійснення аквакультури, любительського і спортивного рибальства у водних об`єктах загального користування, що перевищує встановлені обсяги безоплатного вилову.

Відповідно до пункту 7 Положення, підставою для анулювання дозволу, виданого суб`єктові господарювання, є: звернення із заявою про анулювання дозволу; ліквідація суб`єкта господарювання - юридичної особи; припинення підприємницької діяльності фізичної особи - підприємця; рішення суду про скасування дозволу; систематичні грубі (три і більше) порушення протягом попереднього року вимог законодавства у галузі охорони, використання та відтворення водних біоресурсів; встановлення факту надання в заяві та документах, що додаються до неї, недостовірної інформації.

Суд звертає увагу, що прокурором не надано доказів щодо анулювання Дозволу № 000011/2018 від на спеціальне використання водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах (їх частинах).

Крім того, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, 29.03.2022 начальником обласної військової адміністрації прийнято розпорядження № 87/0/527-22 «Про заборону використання суден та вилову водних біоресурсів на водоймах Дніпропетровської області у період воєнного стану».

Розпорядженням заборонено навігацію на водних об`єктах Дніпропетровської області малих суден, моторних суден, прогулянкових вітрильних суден, прогулянкових суден, спортивних суден, швидкісних суден та спортивних суден, а також водних мотоциклів і засобів для розваг на воді та заборонено вилов водних біоресурсів шляхом промислового, любительського та спортивного рибальства на водних об`єктах Дніпропетровської області.

Тому, із врахуванням Розпорядження начальника обласної військової адміністрації № 87/0/527-22 від 29.03.2022, ТДВ ім. Б. Хмельницького у 2022 році не вело та не веде підприємницьку діяльність, а саме фактично не здійснювало та не здійснює спеціальне використання (вилов) водних біоресурсів (промислове рибальство) на Шолохівському водосховищі (Дніпропетровська область).

У позовній заяві заступник керівника Дніпропетровської обласної прокуратури просить суд усунути перешкоди державі в особі Дніпропетровської обласної державної адміністрації у користуванні та розпорядженні майном.

У справах даної категорії прокурор має довести факт перешкоджання Сільськогосподарським риболовецьким товариством з додатковою відповідальністю ім. Богдана Хмельницького в користуванні та розпорядженні Шолохівським водосховищем Дніпропетровській обласній державній адміністрації та здійснення незаконної господарської діяльності на відповідних територіях.

За змістом частини першої статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Аналіз наведених норм цивільного законодавства України дає підстави для висновку про те, що у разі будь-яких обмежень у здійсненні права користування та розпорядження своїм майном власник має право вимагати усунення відповідних перешкод, у тому числі шляхом звернення до суду за захистом свого майнового права, зокрема з позовом про усунення перешкод у розпоряджанні власністю (негаторний позов).

Підставою для подання позову про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою є створення іншою особою перешкод власнику в реалізації ним повноважень розпорядження або (та) користування належним йому майном. Однією з умов подання такого позову є триваючий характер правопорушення і наявність його в момент подання позову. Характерною ознакою цього позову є протиправне вчинення перешкод власникові у реалізації ним повноважень розпорядження або (та) користування належним йому майном.

Умовами для задоволення про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою є сукупність таких обставин: майно знаходиться у власника або титульного володільця; інша особа заважає користуванню, розпорядженню цим майном; для створення таких перешкод немає правомірних підстав (припису закону, договору між власником та іншою особою тощо); у позові має бути визначено дії, які повинен здійснити відповідач для усунення порушень права власника (володільця).

Статтею 74 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Відповідно до статті 76 Господарського процесуального кодексу України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування.

Статтею 77 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Згідно до статті 86 Господарського процесуального кодексу України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Відповідно до статті 79 Господарського процесуального кодексу України наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Частинами 1, 2, 3 ст. 13 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Змагальність означає таку побудову судового процесу, яка дозволяє всім особам - учасникам певної справи відстоювати свої права та законні інтереси, свою позицію у справі.

Принцип змагальності є процесуальною гарантією всебічного, повного та об`єктивного з`ясування судом обставин справи, ухвалення законного, обґрунтованого і справедливого рішення у справі.

Крім того, частиною 3 ст. 2 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що основними засадами (принципами) господарського судочинства є, зокрема, рівності всіх учасників судового процесу перед законом і судом. Дана норма кореспондується зі ст. 46 Господарського процесуального кодексу України, в якій закріплено, що сторони користуються рівними процесуальними правами.

Принцип рівності сторін у процесі вимагає, щоб кожній стороні надавалася розумна можливість представляти справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно другої сторони (п.87 Рішення Європейського суду з прав людини у справі "Салов проти України" від 06.09.2005р).

У Рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Надточий проти України" від 15.05.2008р зазначено, що принцип рівності сторін передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом.

Вказані положення означають, що закон встановлює рівні можливості сторін і гарантує їм право на захист своїх інтересів. Принцип рівності учасників судового процесу перед законом і судом є важливим засобом захисту їх прав і законних інтересів, що унеможливлює будь-який тиск однієї сторони на іншу, ущемлення будь-чиїх процесуальних прав. Це дає змогу сторонам вчиняти передбачені законодавством процесуальні дії, реалізовувати надані їм законом права і виконувати покладені на них обов`язки.

У позовній заяві заявлені вимоги усунути перешкоди державі в особі Дніпропетровської обласної державної адміністрації у користуванні Шолохівським водосховищем - водним об`єктом з площею водного дзеркала 13, 5 кв. км, об`ємом 97 млн. куб. метрів, що розташоване на річці Базавлук, в межах Апостолівського та Нікопольського районів Дніпропетровської області, що входить до складу територій і об`єктів ландшафтного заказника загальнодержавного значення «Базавлуцький прибережно-річковий комплекс» шляхом заборони його використання для здійснення рибогосподарської діяльності (промислового рибальства) Сільськогосподарському Риболовецькому товариству з додатковою відповідальністю ім. Богдана Хмельницького та усунути перешкоди державі в особі Дніпропетровської обласної державної адміністрації в користуванні та розпорядженні Шолохівським водосховищем, а також земельною ділянкою під ним шляхом зобов`язання Сільськогосподарського Риболовецького товариства з додатковою відповідальністю ім. Богдана Хмельницького повернути державі в особі Дніпропетровської обласної державної адміністрації водний об`єкт - Шолохівське водосховище, площею водного дзеркала 13, 5 кв. км, об`ємом 97 млн. куб. метрів, що розташоване на річці Базавлук, в межах Апостолівського та Нікопольського районів Дніпропетровської області, що входить до складу територій і об`єктів ландшафтного заказника загальнодержавного значення «Базавлуцький прибережно - річковий комплекс» разом із земельною ділянкою під ним.

Відповідно до статті 56 Закону України «Про природо заповідний фонд України», державний кадастр територій та об`єктів природно заповідного фонду є системою необхідних і достовірних відомостей про природні, наукові, правові та інші характеристики територій та об`єктів, що входять до складу природно - заповідного фонду. Державний кадастр територій та об`єктів природно заповідного фонду включає геопросторові дані, метадані та сервіси, оприлюднення, інша діяльність з якими та доступ до яких здійснюється у мережі Інтернет згідно із Законом України «Про національну інфраструктуру геопросторових даних».

Відповідно до частини 4 статті 7 Закону України «Про природо заповідний фонд України» межі територій та об`єктів природно-заповідного фонду встановлюються в натурі відповідно до законодавства. До встановлення меж територій та об`єктів природно-заповідного фонду в натурі їх межі визначаються відповідно до проектів створення територій та об`єктів природно-заповідного фонду.

Відповідно до статті 10 Закону України «Про Державний земельний кадастр» об`єктами Державного земельного кадастру є: землі в межах державного кордону України; землі в межах території адміністративно-територіальних одиниць, землі в межах територій територіальних громад; обмеження у використанні земель; меліоративні мережі; складові частини меліоративних мереж; земельні ділянки.

Статтею 14 Закону України «Про Державний земельний кадастр» передбачено, що до Державного земельного кадастру включаються такі відомості про обмеження у використанні земель: вид; опис меж; площа; зміст обмеження; опис режимоутворюючого об`єкта - контури, назви та характеристики, що обумовлюють встановлення обмежень (за наявності такого об`єкта); інформація про документи, на підставі яких встановлено обмеження у використанні земель.

Згідно частини 1 статті 15 Закону України «Про Державний земельний кадастр» до Державного земельного кадастру включаються такі відомості про земельні ділянки: кадастровий номер; місце розташування, у тому числі дані Державного адресного реєстру (за наявності); опис меж: площа; міри ліній по периметру; координати поворотних точок меж; дані про прив`язку поворотних точок меж до пунктів державної геодезичної мережі; дані про якісний стан земель та про бонітування ґрунтів; відомості про інші об`єкти Державного земельного кадастру, до яких територіально (повністю або частково) входить земельна ділянка; цільове призначення (категорія земель, вид використання земельної ділянки в межах певної категорії земель); склад угідь із зазначенням контурів, координат поворотних точок, геометричних параметрів, назв, адрес будівель, споруд та інженерних мереж, ідентифікаторів об`єктів будівництва та закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів; відомості про обмеження у використанні земельних ділянок; відомості про частину земельної ділянки, на яку поширюється дія сервітуту, договору суборенди земельної ділянки; відомості про заходи щодо охорони земель і ґрунтів; нормативна грошова оцінка; частину земельної ділянки, на якій може проводитися гідротехнічна меліорація; відомості про назву, код (номер) меліоративної мережі, яка забезпечує гідротехнічну меліорацію відповідної земельної ділянки; інформація про документацію із землеустрою та оцінки земель щодо земельної ділянки та інші документи, на підставі яких встановлено відомості про земельну ділянку; відомості про земельні ділянки, забруднені вибухонебезпечними предметами.

Господарський суд зазначає, що згідно з даними Державного земельного кадастру, земельна ділянка, що охоплює ландшафтний заказник загальнодержавного значення «Базавлуцький прибережно річковий комплекс» не зареєстрована та її межі не встановлені.

З наявних в матеріалах справи доказів неможливо достеменно встановити точні дані щодо площ та точних меж території, які входять до території ландшафтного заказнику загальнодержавного значення «Базавлуцький прибережно річковий комплекс».

Суд зазначає, що посилання прокуратури на використання Сільськогосподарським Риболовецьким товариством з додатковою відповідальністю ім. Богдана Хмельницького саме площи водного дзеркала 13, 5 кв. км, об`ємом 97 млн. куб. метрів, що розташоване на річці Базавлук, в межах Апостолівського та Нікопольського районів Дніпропетровської області, що входить до складу територій і об`єктів ландшафтного заказника загальнодержавного значення «Базавлуцький прибережно - річковий комплекс» разом із земельною ділянкою під ним, не підтверджені матеріалами справи.

Надані прокурором на підтвердження своїх вимог докази не є беззаперечними доказами того, що відповідач перешкоджає державі у розпорядженні та користуванні водним об`єктом Шолоховським водосховищем та земельною ділянкою під ним.

З урахуванням викладено, заявлені позовні вимоги задоволенню не підлягають.

Щодо інших доводів сторін у справі, викладених в обґрунтування своєї правової позиції по наявним спорам, то суд не вбачає підстав для надання ним оцінки у межах цього спору, оскільки вищенаведені аргументи суду у даному рішенні, є самостійною та достатньою підставою для відмові в позові.

Суд зазначає, що у викладі підстав для прийняття рішення суду необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

СУДОВІ ВИТРАТИ

Відповідно до статті 129 Господарського процесуального кодексу України витрати зі сплати судового збору за подання позову в сумі 4 962 грн покладаються на Дніпропетровську обласну прокуратуру.

Керуючись статями 2, 3, 20, 73-79, 86, 91, 129, 165, 202, 233, 236-238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні позовних вимог Заступника керівника Дніпропетровської обласної прокуратури, м. Дніпро, в інтересах держави в особі Дніпропетровської обласної державної адміністрації до Сільськогосподарського риболовецького товариства з додатковою відповідальністю ім. Богдана Хмельницького область про усунення перешкод у користуванні та розпорядженні майном, зобов`язання повернути майно відмовити повністю.

Судові витрати зі сплати судового збору у сумі 4 962 грн за подання позову покласти на Дніпропетровську обласну прокуратуру.

Рішення суду може бути оскаржене протягом двадцяти днів з дня підписання рішення шляхом подання апеляційної скарги до Центрального апеляційного господарського суду.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне рішення складено 21.08.2023

Суддя В.І. Ярошенко