ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
УХВАЛА

"15" серпня 2023 р. м ХарківСправа № 922/3602/23

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Калініченко Н.В.

розглянувши матеріали

позовної заяви Акціонерного товариства КОМЕРЦІЙНИЙ БАНК «ПРИВАТБАНК», місто Київ,
до фізичної особи ОСОБА_1 , місто Харків,
прозвернення стягнення на предмет іпотеки, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач, Акціонерне товариство КОМЕРЦІЙНИЙ БАНК «ПРИВАТБАНК», звернувся до Господарського суду Харківської області із позовною заявою до відповідача, фізичної особи ОСОБА_1 , про звернення стягнення на предмет іпотеки, а саме квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом реалізації через електронний аукціон, за договором іпотеки № -ДІ-1/2 від 29.11.2021 р, в рахунок погашення заборгованості за кредитним договором № -КД-1 від 29.11.2021 року у загальному розмірі 717 773,00 грн., з них: 626 867,90 грн. заборгованість за тілом кредиту, 90 905,10 грн. заборгованість за процентами.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення її без руху, зважаючи на наступне.

Частиною 4 статті 11 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права. Так, згідно з рішеннями Європейського суду з прав людини від 20 травня 2010 року у справі "Пелевін проти України" та від 30 травня 2013 року у справі "Наталія Михайленко проти України", право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб те ресурсів суспільства та окремих осіб.

Отже, доступ до правосуддя здійснюється шляхом точного, послідовного і неухильного дотримання процесуального алгоритму, що передбачений, зокрема, Господарським процесуальним кодексом України.

Частиною 1 статті 164 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Вимога про сплату державного мита є стримуючою мірою для потенційних позивачів від пред`явлення безрозсудних і необґрунтованих позовів. Для того, щоб гарантувати справедливий баланс між підтримкою нормального функціонування судової системи і захистом інтересів заявника при поданні позову до суду, внутрішньодержавні суди звільняють від сплати державного мита заявників, які можуть підтвердити свій поганий фінансовий стан (рішення ЄСПЛ у справі "Шишков проти Росії" ("Shishkov v. Russia") від 20 лютого 2014 року, пункт 111). Судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат (стаття 1 Закону України "Про судовий збір").

Відповідно до частини 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Згідно з приписами частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру сплачується 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а за подання позовної заяви немайнового характеру сплачується 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У п. 8.12-8.13 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26 лютого 2019 року у справі № 907/9/17 зазначено наступне: «8.12. Таким чином, наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову. 8.13. Зміст заявленої вимоги про звернення стягнення на майно ґрунтується на наявності грошових вимог позивача до відповідача на підставі окремого договору, наслідком задоволення таких вимог та виконання судового рішення є припинення грошових вимог позивача. Отже, позовні вимоги про звернення стягнення на заставлене майно мають вартісну оцінку, носять майновий характер і розмір ставок судового збору за їх подання визначається за вимогами статті 4 Закону України «Про судовий збір», виходячи з розміру грошових вимог позивача, на задоволення яких спрямовано позов».

Як свідчить прохальна частина позову, позивачем сформована вимога про звернення стягнення на предмет іпотеки в рахунок погашення заборгованості за кредитним договором у загальному розмірі 717 773,00 грн. У зв`язку з цим, позивач мав сплатити 10 766,595 грн., враховуючи правила округлення 10 766,60 грн. Натомість, позивачем надано платіжне доручення № BOJ65B3TNL від 25 липня 2023 року на суму 10 766,59 грн.

Таким чином, позивачем не доплачено судового збору у сумі 00,01 грн. (1 копійка).

За таких обставин, подана позивачем позовна заява не відповідає імперативним вимогам статей 162, 164 Господарського процесуального кодексу України.

Якщо подана позовна заява не відповідає приписами статей 162, 164 Господарського процесуального кодексу України законодавець передбачив механізм залишення позовної заяви без руху задля забезпечення позивачу можливості у встановлений судом строк усунути недоліки позовної заяви, що забезпечить можливість вважати її такою, що подана у день її первинного подання та прийняття її судом до розгляду (частина 1 статті 174 Господарського процесуального кодексу України). Залишення позовної заяви без руху - це тимчасовий захід, який застосовується судом з метою усунення позивачем недоліків позовної заяви та дотримання порядку її подання, визначеного Господарським процесуальним кодексом України.

З метою усунення вище вказаних недоліків позовної заяви позивачу необхідно надати документ, що підтверджує доплату судового збору у розмірі 00,01 грн. (1 копійка).

Суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до частини 3 статі 174 Господарського процесуального кодексу України позовна заява вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом.

Окремо суд звертає увагу на п. 5.20 постанови Великої Палати Верховного Суду від 20.11.2019 у справі № 910/9362/19: "5.20. Отже, до юрисдикції господарських судів належать справи у спорах щодо правочинів, укладених для забезпечення виконання основного зобов`язання, якщо сторонами цього основного зобов`язання є юридичні особи та (або) фізичні особи - підприємці. У цьому випадку суб`єктний склад сторін правочинів, укладених для забезпечення виконання основного зобов`язання, не має значення для визначення юрисдикції господарського суду щодо розгляду відповідної справи".

Отже, судом попередньо встановлено, що позов було подано за нележною підсудністю.

На підставі викладеного, керуючись статтями 161, 162, 164, 174, 232-236 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд Харківської області, -

УХВАЛИВ:

Залишити позовну заяву Акціонерного товариства КОМЕРЦІЙНИЙ БАНК «ПРИВАТБАНК» без руху.

Надати позивачеві строк для усунення недоліків позовної заяви - один день, з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, шляхом надання до суду документа, що підтверджує доплату судового збору у розмірі 00,01 грн. (1 копійка).

Попередити позивача, що відповідно до частини 4 статті 174 Господарського процесуального кодексу України, у разі якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Ухвалу підписано 15 серпня 2023 року.

Суддя Н.В. Калініченко