ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
УХВАЛА

"14" серпня 2023 р.м. Одеса Справа № 916/436/22

Господарский суд Одеської області

у складі: судді Малярчук І.А.,

дослідивши матеріали справи №916/436/22 за позовом ОСОБА_1 (адреса для листування: АДРЕСА_1 ) до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Кріт" (65012, м. Одеса, Французький бульвар, 13А) про визнання недійсними рішення, статуту та скасування державної реєстрації,

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою суду від 03.08.2023 постановлено відкрити провадження у справі №916/436/22; розглядати справу в порядку загального позовного провадження; призначено підготовче засідання суду на 22.08.2022 об 11год.00хв.

У судовому засіданні 22.08.2022 оголошено протокольну ухвалу про перерву на 02.11.2022 о 14год. 45хв.

У судовому засіданні 02.11.2022 оголошено протокольну ухвалу про перерву до 05.01.2023 о 12год. 20хв.

04.01.2023 за вх.№244/23 від позивача надійшло клопотання про приєднання доказів та приєднати до справи №916/436/22 заяву свідка ( ОСОБА_2 ).

04.01.2023 позивач до суду подав повідомлення про тиск на свідка ( ОСОБА_2 ) зі сторони правління ОСББ «Кріт».

У судовому засіданні 05.01.2023 оголошено протокольну ухвалу про перерву до 13.02.2023 о 14 год. 30хв.

У судовому засіданні 13.02.2023 оголошено протокольну ухвалу про перерву до 03.04.2023 об 11год. 40хв.

Ухвалою суду від 13.02.2023 задоволено усне клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на подання до суду заяви про витребування доказів, поновлено ОСОБА_1 строк на подання до суду клопотання про витребування доказів, задоволено клопотання ОСОБА_1 від 05.01.2023 за вх.№337/23 про витребування доказів, зобов`язано Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Кріт» надати суду: 1) Оригінали рекомендованих повідомлення всіх співвласників багатоквартирного будинку АДРЕСА_2 про скликання та проведення загальних зборів ОСББ «Кріт» від 21.02.2019 (оскаржуваних загальних зборів), у тому числі оригінали розрахункових документів встановленого відповідно до Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» форми та змісту (касовий чек, фіскальний чек, розрахункова квитанція тощо), що підтверджують надання поштових послуг відправлення співвласникам рекомендованих повідомлень; 2) Оригінали документів про надання всім співвласникам багатоквартирного будинку АДРЕСА_2 , тексту пропонованих змін до статуту ОСББ «Кріт» затвердженого рішенням загальних збрів 21.02.2019 (оскаржуваних загальних зборів), у тому числі оригінали розрахункових документів встановлених відповідно до Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» форми та змісту (касовий чек, фіскальний чек, розрахункова квитанція тощо), що підтверджують надання поштових послуг відправлення співвласникам рекомендованих повідомлень.

03.04.2023 судове засідання не відбулось у зв`язку з оголошенням системою цивільної оборони в м. Одеса та Одеській області повітряної тривоги.

Ухвалою суду від 03.04.2023 відкладено підготовче засідання суду на 12.04.2023 об 11год. 45хв.

У судовому засіданні 12.04.2023 судом оголошено протокольну ухвалу про перерву до 29.05.2023 об 14год. 40 хв.

29.05.2023 за вх.№17584/23 від позивача надійшла заява про зміну предмета позову.

У судовому засіданні 29.05.2023 оголошено протокольну ухвалу про перерву до 31.05.2023 о 14 год. 00хв.

У судовому засіданні 31.05.2023 оголошено протокольну ухвалу про перерву до 26.07.2023 о 12 год. 40хв.

31.05.2023 до суду надійшло клопотання позивача за вх.№17864/23 про застосування до адвоката ОСОБА_9 заходи процесуального примусу.

Судове засідання 26.07.2023 не відбулось з підстав оголошення в Одеській області повітряної тривоги внаслідок існування загрози ракетного обстрілу.

Так, 04.01.2023 позивач подав до суду клопотання за вх.№244/23 про приєднання доказів та приєднання до справи №916/436/22 заяви свідка ( ОСОБА_2 ), обґрунтоване додатково поясненнями від 13.02.2023 за вх.№4453/23, також 04.01.2023 за вх.№274/23 позивачем подано до суду повідомлення про тиск на свідка ( ОСОБА_2 ) зі сторони правління ОСББ «Кріт». В клопотанні та пояснення позивач зазначає, що від інших співвласників ОСББ «Кріт» дізнався про деякі обставини імітації проведення оскаржуваних загальних зборів. У зв`язку з чим, позивач отримав заяву свідка ОСОБА_2 від 11.11.2022, а також вказав, що ОСОБА_2 боялась надавати свідчення та можливості раніше надати заяву не було. З приводу чого, позивач просить поновити строк на подання заяви свідка, приєднати до матеріалів та прийняти до розгляду справи №916/436/22 заяву свідка ( ОСОБА_2 ) від 11.11.2022.

В повідомленні від 04.01.2023 за вх.№244/23 про тиск на свідка ( ОСОБА_2 ) зі сторони правління ОСББ «Кріт», позивач вказав, що зі сторони правління ОСББ «Кріт», у складі ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 були здійсненні противоправні дії по відношенню до свідка ОСОБА_2 . Так, позивач просить поновити строк на подання доказів зазначених у додатках до цього повідомлення та при вирішенні справи та оцінки доказів, врахувати тиск на свідка ОСОБА_2 та на можливого свідка ОСОБА_6 зі сторони правління ОСББ «Кріт».

В поясненнях від 13.02.2023 за вх. 4453/23 ОСОБА_1 зазначив, що ОСОБА_2 самостійно в одній заяві свідка виклала свідчення стосовно загальних ОСББ «Кріт» від 04.12.2018, від 21.02.2019, від 28.07.2020 та позивач жодним чином не міг вплинути на ОСОБА_2 з приводу подання заяви свідка. Також, ОСОБА_7 подала до Господарського суду Одеської області у справі №916/192/22 та до Південно-західного апеляційного господарського суду у справі №916/400/22 заяви свідка, де такі заяви є необхідними для розгляду зазначених справ, оскільки рішення суду ще не набрало законної сили. 3 приводу чого, позивач позбавлений подати до матеріалів справи №916/436/22 оригінал заяви свідка ОСОБА_2 . При цьому, позивач наголошує, що заява свідка ОСОБА_2 є в оригіналі, що зазначено у відповідному клопотанні про приєднання доказів, та позивач на вимогу суду може надати на огляд оригінал заяви свідка ОСОБА_2 .Конец формы

Згідно ч.1 ст.73 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ч.1 ст.74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (ч.ч.1, 2 ст.76 ГПК України).

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 77 ГПК України обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування; докази, одержані з порушенням закону, судом не приймаються.

Згідно положень ч.ч. 4, 5, 7, 8 ст. 80 ГПК України якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу. У випадку визнання поважними причин неподання учасником справи доказів у встановлений законом строк суд може встановити додатковий строк для подання вказаних доказів. Якщо зі зміною предмета або підстав позову або поданням зустрічного позову змінилися обставини, що підлягають доказуванню, суд залежно від таких обставин встановлює строк подання додаткових доказів. Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї.

Письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Учасники справи мають право подавати письмові докази в електронних копіях, посвідчених електронним підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до закону. Електронна копія письмового доказу не вважається електронним доказом. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення. Якщо подано копію (електронну копію) письмового доказу, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи може витребувати у відповідної особи оригінал письмового доказу. (ч.ч. 1-6 ст.91 ГПК України).

Так, положення ч.ч.1, 2 ст.87 ГПК України передбачають, що показання свідка - це повідомлення про відомі йому обставини, які мають значення для справи. Не є доказом показання свідка, який не може назвати джерела своєї обізнаності щодо певної обставини, або які ґрунтуються на повідомленнях інших осіб. На підставі показань свідків не можуть встановлюватися обставини (факти), які відповідно до законодавства або звичаїв ділового обороту відображаються (обліковуються) у відповідних документах. Законом можуть бути визначені інші обставини, які не можуть встановлюватися на підставі показань свідків.

Показання свідка викладаються ним письмово у заяві свідка. У заяві свідка зазначаються ім`я (прізвище, ім`я та по батькові), місце проживання (перебування) та місце роботи свідка, поштовий індекс, реєстраційний номер облікової картки платника податків свідка за його наявності або номер і серія паспорта, номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти (за наявності), обставини, про які відомо свідку, джерела обізнаності свідка щодо цих обставин, а також підтвердження свідка про обізнаність із змістом закону щодо кримінальної відповідальності за надання неправдивих показань та про готовність з`явитися до суду за його викликом для підтвердження своїх свідчень. Підпис свідка на заяві посвідчується нотаріусом. Не вимагається нотаріальне посвідчення підпису сторін, третіх осіб, їх представників, які дали згоду на допит їх як свідків. Заява свідка має бути подана до суду у строк, встановлений для подання доказів (ч.ч.1, 2, 3, 4 ст.88 ГПК України).

Строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом. Суд має встановлювати розумні строки для вчинення процесуальних дій. Строк є розумним, якщо він передбачає час, достатній, з урахуванням обставин справи, для вчинення процесуальної дії, та відповідає завданню господарського судочинства (ч.1 ст.113, ч.ч.1, 2 ст.114 ГПК України).

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.118 ГПК України право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку. Заяви, скарги і документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Згідно ч.ч.2, 3, 6 ст.119 ГПК України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду. Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого судом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи. Про поновлення або продовження процесуального строку суд постановляє ухвалу.

Отже, аналіз вищенаведених положень ГПК України дає підстави дійти висновку про те, що заява свідка має бути нотаріально посвідченою письмовою заявою, а отже подаватись в оригіналі. Заява свідка подається до суду у строк, встановлений для подання доказів. Однак, у клопотанні позивача додана саме копія заяви свідка, при цьому клопотання від 04.01.2023 за вх.№ 244/23 не містить обґрунтувань, пояснень, доказів отримання даної заяви свідка у спосіб без порушення вимог закону, зокрема безпосередньо від самого свідка чи за його погодженням стосовно надання, залучення до розгляду у даній справі, доказів обґрунтування підставності прострочення подання заяви свідка в строки визначені ч.2 ст. 80 ГПК України. Разом з цим, подаючи до справи копію заяви свідка від 11.11.2022 р. позивач засвідчив її електронним підписом, водночас дана копія зави містить і копію відбитку штампу щодо відповідності паперової копії документу його оригіналу. Таке засвідчення копії заяви здійснено з незрозумілих причин безпосередньо позивачем - ОСОБА_1 04.01.2023, однак відповідність копії письмового доказу учасника справи, як то визначено положеннями ч.ч.1-6 ст. 91 ГПК України може підтвердити своїм підписом лише у випадку знаходження у такого учасника справи оригіналу письмового документу. Наразі наведені судом обґрунтування належності, допустимості подання до матеріалів справи заяви свідка від 11.11.2022 позивач суду не виклав, як у клопотанні від 04.01.2023 за вх.№244/23, поясненнях від 13.02.2023 за вх.4453/23 так і в судових засіданнях в підготовчому провадженні, у зв`язку з чим клопотання від 04.01.2023 за вх.№244/23 задоволенню судом не підлягає та заява свідка від 11.11.2022 подана як додаток до клопотання від 04.01.2023 за вх.№244/23 не береться судом до уваги. Також, положеннями ГПК України не передбачено приписів щодо подання до справи такого документу, як повідомлення про тиску на свідка, до того ж перелік доказів, який позивач просить приєднати разом з повідомленням в додатках до заяви відсутній. З приводу чого, судом не береться до уваги повідомлення позивача від 04.01.2023 за вх.№244/23.

29.05.2023 за вх.№17584/23 позивач подав до справи заяву про зміну предмета позову, де виклав позовні вимоги, без зміни правових підстав позову, у наступній редакції: визнати недійсним (таким, що не породив правових наслідків з моменту затвердження рішенням загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Кріт» від 21.02.2019) рішення загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Кріт» (м. Одеса, Французький бульвар, 13А, ідентифікаційний код юридичної особи - 40570774) по всім питанням порядку денного загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Кріт» від 21.02.2019, оформлене протоколом №5 від 21.02.2019 загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Кріт»; визнати недійсним (таким, що не породив правових наслідків з моменту затвердження рішенням загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Кріт» від 21.02.2019) статут Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Кріт» (нова редакція), оформлене протоколом №5 від 21.02.2019 загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Кріт»; скасувати Державну реєстрацію змін до установчих документів юридичної особи від 06.05.2019 20:42:04, №5058673 ( ОСОБА_8 , Комунальне підприємство «Агенція державної реєстрації»), якою внесені зміни до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Кріт» щодо статуту Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Кріт» (нова редакція) затвердженого рішенням загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Кріт» від 21.02.2019.

Попередня редакція позовних вимог, що містилась у позові, була викладена позивачем у такому змісті: визнати недійсним та скасувати рішення загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Кріт», затверджене протоколом №5 від 21.02.2019 загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Кріт»; визнати недійсним та скасувати Статут Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Кріт» (нова редакція), затверджений протоколом №5 від 21.02.2019 загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Кріт»; скасувати державну реєстрацію змін до установчих документів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Кріт» №5058673.

Згідно ч.ч.3, 4 ст.46 ГПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі. У разі направлення справи на новий розгляд до суду першої інстанції зміна предмета, підстав позову не допускаються, крім випадків, визначених цією статтею. Зміна предмета або підстав позову при новому розгляді справи допускається в строки, встановлені частиною третьою цієї статті, лише у випадку, якщо це необхідно для захисту прав позивача у зв`язку із зміною фактичних обставин справи, що сталася після закінчення підготовчого засідання, або якщо справа розглядалася за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання при первісному розгляді справи.

Отже, фактично позивач у заяві про зміну предмету позову змінив предмет позову щодо вимог які стосуються документу, який встановлює правовідносини з приводу Статуту відповідача та змін до його установчих документів, але зберіг при цьому правові підстави позову, тому суд вбачає за підставне прийняти до розгляду заявлені позивачем позовні вимоги, що викладені у заяві від 29.05.2023 за вх.№ 17584/23 про зміну предмета позову.

Поряд із цим позивач 31.05.2023 за вх..№17888/23 подав до суду заяву, в якій просить залишити без розгляду його заяву від 12.04.2023 про уточнення позовних вимог.

Відповідно до п.5 ч.1 ст.226 Господарського процесуального кодексу України суд залишає позов без розгляду, якщо: позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Згідно ч.ч.2, 3, 4 ст.226 ГПК України про залишення позову без розгляду постановляється ухвала, в якій вирішуються питання про розподіл між сторонами судових витрат, про повернення судового збору з бюджету. Ухвалу про залишення позову без розгляду може бути оскаржено. Особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення обставин, що були підставою для залишення позову без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Згідно ч.10 ст.11 ГПК України, якщо спірні відносини не врегульовані законом і відсутній звичай ділового обороту, який може бути до них застосований, суд застосовує закон, що регулює подібні відносини (аналогія закону), а за відсутності такого - виходить із загальних засад і змісту законодавства (аналогія права).

Враховуючи подання позивачем клопотання від 31.05.2023 про залишення без розгляду його заяви від 12.04.2023 про уточнення позовних вимог, суд вбачає правові підстави для залишення її без розгляду.

31.05.2023 позивач подав до суду клопотання за вх.№17864/23 про застосування до адвоката ОСОБА_9 заходів процесуального примусу. В обґрунтування підставності даного клопотання позивач посилається на те, що адвокат ОСОБА_9 на вимогу ухвали суду від 03.08.2022 про надання адреси електронної пошти та номерів засобів зв`язку, приховує офіційну електрону адресу, а саме ІНФОРМАЦІЯ_1 та номер телефонного зв`язку ОСББ «Кріт». Так, позивачем було направлено заяву про уточнення позовних вимог від 12.04.2023 та заяву про зміну позовних вимог від 29.05.2023 на електрону адресу ОСББ «Кріт» - ІНФОРМАЦІЯ_1. У судовому засіданні від 29.05.2023 ОСОБА_9 звинувачував позивача в зловживаннях процесуальними правами внаслідок не направлення відповідачу відповідних заяв, бо електронна адреса ОСББ «Кріт» - ІНФОРМАЦІЯ_1 не є офіційно. З приводу чого позивач просить застосувати заходи процесуального примусу до адвоката ОСОБА_9, шляхом постановлення ухвали про стягнення з останнього в дохід держбюджету штрафу в сумі десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, постановлення окремої ухвали про притягнення адвоката ОСОБА_9 до дисциплінарної відповідальності, встановлення можливості або неможливості адвоката ОСОБА_9 усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними та відповідно здійснювати адвокатську діяльність.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.131 ГПК України заходами процесуального примусу є процесуальні дії, що вчиняються судом у визначених цим Кодексом випадках з метою спонукання відповідних осіб до виконання встановлених в суді правил, добросовісного виконання процесуальних обов`язків, припинення зловживання правами та запобігання створенню протиправних перешкод у здійсненні судочинства. Заходи процесуального примусу застосовуються судом шляхом постановлення ухвали.

Положення ч.ч.1, 2 ст.132, ч. 1 ст. 135 ГПК України визначають, що заходами процесуального примусу є: попередження; видалення із залу судового засідання; тимчасове вилучення доказів для дослідження судом; штраф. Застосування до особи заходів процесуального примусу не звільняє її від виконання обов`язків, встановлених цим Кодексом. Суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі від одного до десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадках: невиконання процесуальних обов`язків, зокрема ухилення від вчинення дій, покладених судом на учасника судового процесу;зловживання процесуальними правами, вчинення дій або допущення бездіяльності з метою перешкоджання судочинству; неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, або неподання таких доказів без поважних причин; невиконання ухвали про забезпечення позову або доказів, ненадання копії відзиву на позов, апеляційну чи касаційну скаргу, відповіді на відзив, заперечення іншому учаснику справи у встановлений судом строк; порушення заборон, встановлених частиною десятою статті 188 цього Кодексу.

Суд, виявивши при вирішенні спору порушення законодавства або недоліки в діяльності юридичної особи, державних чи інших органів, інших осіб, постановляє окрему ухвалу, незалежно від того, чи є вони учасниками судового процесу. Суд може постановити окрему ухвалу у випадку зловживання процесуальними правами, порушення процесуальних обов`язків, неналежного виконання професійних обов`язків (в тому числі якщо підписана адвокатом чи прокурором позовна заява містить суттєві недоліки) або іншого порушення законодавства адвокатом або прокурором. В окремій ухвалі суд має зазначити закон чи інший нормативно-правовий акт (у тому числі його статтю, пункт тощо), вимоги яких порушено, і в чому саме полягає порушення. Окрема ухвала надсилається відповідним юридичним та фізичним особам, державним та іншим органам, посадовим особам, які за своїми повноваженнями повинні усунути виявлені судом недоліки чи порушення чи запобігти їх повторенню. Окрема ухвала щодо прокурора або адвоката надсилається органу, до повноважень якого належить притягнення до дисциплінарної відповідальності прокурора або адвоката відповідно. З метою забезпечення виконання вказівок, що містяться в окремій ухвалі, суд встановлює у ній строк для надання відповіді залежно від змісту вказівок та терміну, необхідного для їх виконання. Окрему ухвалу може бути постановлено судом першої інстанції, судами апеляційної чи касаційної інстанцій. Окрема ухвала стосовно порушення законодавства, яке містить ознаки кримінального правопорушення, надсилається прокурору або органу досудового розслідування, який повинен надати суду відповідь про вжиті ними заходи у визначений в окремій ухвалі строк. За відповідним клопотанням прокурора або органу досудового розслідування вказаний строк може бути продовжено (ч.ч.1, 2, 5, 6, 7, 8, 11 ст.246 ГПК України).

Як визначено у ч.ч.1, 2 ст.2 ГПК України, завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Відповідно до ч.3 ст.2 ГПК України основними засадами (принципами) господарського судочинства є: верховенство права; рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; гласність і відкритість судового процесу та його повне фіксування технічними засобами; змагальність сторін; диспозитивність; пропорційність; обов`язковість судового рішення; забезпечення права на апеляційний перегляд справи; забезпечення права на касаційне оскарження судового рішення у визначених законом випадках; розумність строків розгляду справи судом; неприпустимість зловживання процесуальними правами; відшкодування судових витрат сторони, на користь якої ухвалене судове рішення.

Положення ч.1 ст.7 ГПК України передбачають, що правосуддя в господарських судах здійснюється на засадах рівності всіх юридичних осіб незалежно від організаційно-правової форми, форми власності, підпорядкування, місцезнаходження, місця створення та реєстрації, законодавства, відповідно до якого створена юридична особа, та інших обставин; рівності всіх фізичних осіб незалежно від раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного і соціального походження, майнового стану, місця проживання, мовних або інших ознак; рівності фізичних та юридичних осіб незалежно від будь-яких ознак чи обставин.

Враховуючи те, що в наявних у матеріалах справи клопотаннях відповідача та у відзиві відповідача визначені електронні адреси та засоби електронного зв`язку доступні для здійснення повідомлення останнього із процесуальними документами у справі клопотаннями, заявами в строк, дотримуючись вищенаведених принципів господарського судочинства, суд не вбачає підстав для постановлення сторін у нерівне становище та надання будь-якій зі сторін спору переваг стосовно виконання покладених на них судом обов`язків, внаслідок чого відмовляє відповідачу у задоволенні клопотання від 31.05.2023р. за вх.№17864/23 щодо застосування до адвокату ОСОБА_9 заходів процесуального примусу. Водночас, суд не вважає посилання позивача на приховування номеру мобільного телефону та офіційну електрону адресу ОСББ «Кріт» адвокатом ОСОБА_9 доведеними та обґрунтованими та відповідно до цього не вбачає порушення останнім законодавства або недоліків у своїй адвокатській діяльності, констатує відсутність підставності для направлення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатів Одеської області, Ради адвокатів Одеської області окремої ухвали про притягнення адвоката ОСОБА_9 до дисциплінарної відповідальності та установлення освідчення щодо психологічного здоров`я останнього.

Також, 25.07.2023 за вх.№25379/23 позивачем подано до суду заяву про призначення у справі судової почеркознавчої експертизи, із визначенням наступних запитань для вирішення експертом: Чи виконано від імені ОСОБА_5 особистий підпис у оригіналі листка письмового опитування ОСОБА_5 від 26.02.2019 (додатків до протоколу загальних зборів ОСББ «Кріт» від 21.02.2019) ОСОБА_5 чи ОСОБА_3 чи іншою особою? Чи виконано від імені ОСОБА_5 особистий підпис у оригіналах листках голосування на зборах в порядку питання денного №2 (додатків до протоколу загальних зборів ОСББ «Кріт» від 21.02.2019) ОСОБА_5 чи іншою особою? Чи виконано від імені ОСОБА_12 особистий підпис у оригіналах листків письмового опитування ОСОБА_12 від 01.03.2019 (додатків до протоколу загальних зборів ОСББ «Кріт» від 21.02.2019) ОСОБА_12 чи іншою особою? Чи виконано від імені ОСОБА_13 особистий підпис у оригіналах листків письмового опитування ОСОБА_13 від 03.03.2019 (додатків до протоколу загальних зборів ОСББ «Кріт» від 21.02.2019) ОСОБА_13 чи іншою особою?

В обґрунтування заявленого клопотання позивач послався на те, що статтею 10 ЗУ «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», п.11 розділу III типового статуту об`єднання співвласників багатоквартирного будинку, відповідно до якого складається статут будь-якого ОСББ (ст.7 ЗУ «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку»), п.11 розділу III статуту ОСББ «Кріт» передбачена можливість оскарження в судовому порядку рішень загальних зборів ОСББ «Кріт». При цьому жодного обмеження підстав оскарження, зокрема підроблення підписів співвласників, які не є позивачами або заявниками, як ГПК України так і ЗУ «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» так і ОСББ «Кріт» не визначено. Так само, як і не визначено, що співвласник, який не є позивачем зобов`язаний заявити про підроблення його підпису для того, щоб була призначена судово-почеркознавча експертиза.

Позивач вважає, що для нього та для нормальної діяльності ОСББ «Кріт» має суттєве значення надання судом належної оцінки достовірності підписів співвласників у протоколі оскаржуваних загальних зборах, оскільки всі співвласники мають усвідомлювати зловживання правлінням ОСББ «Кріт» ( ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ), та що підписи співвласників підробляються, а правління ОСББ «Кріт» ( ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ), має усвідомлювати свою відповідальність за підроблення підписів співвласників. Також позивач зазначає, що призначення експертизи є необхідним для встановлення наявності або відсутності волі співвласників щодо голосування по питанням порядку денного оскаржуваних загальних зборів.

Крім того, у клопотанні про призначення судової експертизи позивач, провівши власний порівняльний аналіз підписів у оскаржуваному протоколі та листках опитування до нього, визначив осіб, які на його думку, проставляли підписи від імені, але замість: ОСОБА_5 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 . Поряд із цим, позивач зазначив, що жодного разу не бачив, щоб ОСОБА_12 приймала участь у загальних зборах ОСББ «Кріт».

Також позивач у заяві про призначення судової експертизи заявив клопотання про витребування доказів, що необхідні експерту для проведення експертизи, а саме витребування реєстраційних справ (в оригіналах та паперовій формі) об`єктів нерухомого майна за наведеним в клопотанні переліком та реєстраційної справи ОСББ «Кріт» з місця їх зберігання.

Поряд із цим позивач вважає підробленими підписи на оскаржуваних документах і інших осіб яких, за його твердженням, чимало, що значно ускладнить проведення судової експертизи, тому позивач обрав для проведення експертного дослідження підписи трьох осіб, відносно яких і заявив дане клопотання.

Відповідно до ст. 62 Конституції України особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду. Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачяться на її користь.

Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи (ч.ч.1, 2 ст.73, ч.ч.ч.1, 3 ст.74 ГПК України).

Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання (ч.2 ст.76, ч.1 ст.77, ч.ч.1, 2 ст.79 ГПК України).

Висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права. Висновок експерта може бути наданий на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи. Висновок експерта викладається у письмовій формі і приєднується до справи. Якщо експерт під час підготовки висновку встановить обставини, що мають значення для справи, з приводу яких йому не були поставлені питання, він має право включити до висновку свої міркування про ці обставини (ч.ч.1, 2, 3, 4, 8 ст.98 ГПК України).

Суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; жодною стороною не наданий висновок експерта з цих самих питань або висновки експертів, надані сторонами, викликають обґрунтовані сумніви щодо їх правильності, або за клопотанням учасника справи, мотивованим неможливістю надати експертний висновок у строки, встановлені для подання доказів, з причин, визнаних судом поважними, зокрема через неможливість отримання необхідних для проведення експертизи матеріалів. При призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. З урахуванням обставин справи суд має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза). Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну. Питання, які ставляться експерту, і його висновок з них не можуть виходити за межі спеціальних знань експерта (ч.1, 3, 4, 5, 6 ст.99 ГПК України).

Про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи. Ухвала про призначення експертизи направляється особам, яким доручено проведення експертизи, та учасникам справи. Об`єкти та матеріали, що підлягають дослідженню, направляються особі, якій доручено проведення експертизи (провідному експерту або експертній установі). В ухвалі про призначення експертизи суд попереджає експерта про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків (ч.ч.1, 3, 5 ст.100 ГПК України).

Ознайомившись із поданим позивачем клопотанням від 25.07.2023 за вх.№25379/23 про призначена судом експертизи, суд виходить до висновку, що обґрунтування позивача про призначення експертизи зводиться до його посилань та особистих припущень щодо:

- наявності підроблення підписів співвласників, їх неприсутності на зборах ОСББ, оскільки саме позивач їх там не спостерігав;

- порівняльного аналізу позивачем підписів ОСОБА_5 , ОСОБА_12 , ОСОБА_3 , ОСОБА_15 , ОСОБА_13 ;

- необхідності в призначенні судової почеркознавчої експертизи задля встановлення наявності або відсутності волі співвласників щодо голосування по питанням порядку денного оскаржуваних рішень загальних зборів ;

- наявності для позивача суттєвого значення нормальної діяльності ОСББ, у зв`язку з чим необхідність надання судом належної оцінки достовірності підписів співвласників у протоколі, усвідомлення співвласниками зловживання правлінням ОСББ та усвідомлення правлінням своєї відповідальності за підроблення підписів правління;

- відсутності обмежень, як ГПК України, ЗУ «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», так і Статутом ОСББ підстав оскарження рішень загальних зборів ОСББ, зокрема, підроблення підписів співвласників, які не є позивачами або заявниками.

Між тим, не доведено та не обґрунтовано на думку суду, позивачем у своєму клопотанні, чому саме на визначених ним протоколах та листках опитування є достовірні та недостовірні підписи ОСОБА_5 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , чому саме оскаржувані протоколи містять підроблені підписи цих осіб, оскільки, щоб встановити наявність підстав для твердження про підроблення підписів на певному документі, припущень, що це зводиться до особистого сприйняття заявника - недостатньо. Така неправомірна поведінка особи, як підроблення підписів, яка є злочином згідно положень Кримінального кодексу України, має доводитись у встановлений законом спосіб, у зв`язку з чим за умови наявності у позивача з цього приводу достатніх доказів, підстав, останній або особи підписи, яких були підроблені мають звернутись до компетентних правоохоронних органів із відповідною заявою про злочин. Суд позбавлений процесуальної можливості самостійно встановити наявність або відсутність складу кримінального правопорушення в діях посадових та службових осіб ОСББ «Кріт», передбаченого Кримінальним кодексом України. До того ж, приписами ст. 62 Конституції України визначено, що особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду, обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Суд також зазначає, що особами зазначеними позивачем у клопотанні від 25.07.2023 за вх.№25379/23 не було подано в даній господарській справі заяв свідків з приводу підроблення їх підписів на оскаржуваних протоколах та листках опитування підписів учасників ОСББ «Кріт». Наразі, у справі відсутні докази, що вказували б на вчинення злочину щодо підроблення підписів на спірних документах (обвинувальний вирок суду у кримінальній справі, тощо).

Звідси, суд не вбачає підставності для призначення у справі судової почеркознавчої експертизи по питаннях та колу осіб, що висунуті заявником, позаяк у задоволенні відповідного клопотання відмовляє у повному обсязі, в тому числі - по клопотанню про витребування доказів, що, на думку позивача, необхідні для проведення заявленої ним експертизи, так як такі докази заявник просить витребувати під проведення судової експертизи, у призначенні якої суд відмовив.

Керуючись ст.ст.46, 88, 226, 246, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_1 від 04.01.2023 за вх.№244/23 про приєднання доказів та приєднання до справи №916/436/22 заяви свідка ( ОСОБА_2 ), доповненого поясненням від 13.02.2023 за вх.№4453/23.

2. Прийняти до розгляду заявлені ОСОБА_1 позовні вимоги, що викладені у заяві від 29.05.2023 за вх.№17584/23 про зміну предмета позову.

3. Залишити без розгляду заяву ОСОБА_1 від 12.04.2023 за вх.№11905/23 про уточнення позовних вимог.

4. Відмовити у задоволенні клопотання позивача від 31.05.2023 за вх.№ 17864/23 про застосування до адвоката ОСОБА_9 заходів процесуального примусу.

5. Відмовити повністю у задоволенні клопотання ОСОБА_1 від 26.07.2023 за вх.№25379/23 про призначення у справі судової почеркознавчої експертизи та витребування доказів.

6. Засідання відбуватиметься у залі судових засідань №12 у приміщенні Господарського суду Одеської області, за адресою: м. Одеса, пр-т Шевченка,29, тел. (0482) 307-976.

7. У відповідності до ч.1 ст.235 ГПК України ухвала набрала законної сили 14.08.2023р. та згідно ч.2 ст.254, п.16 ч.1 ст.255 ГПК України може бути оскаржена в частині залишення без розгляду заяви про уточнення позовних вимог від 12.04.2023 за вх.№11905/23 в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Південно-Західного апеляційного господарського суду протягом десяти днів з дня її винесення.

8. Повну ухвалу складено 17.08.2023.

Суддя І.А. Малярчук