ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

09.08.2023 м. ДніпроСправа № 904/2477/23

Господарський суд Дніпропетровської області

у складі судді Дупляка С.А.,

за участю секретаря судового засідання Євтушенка Д.Є.,

представників учасників справи:

від прокуратури: Деркач І.П.;

від позивача: Пастернак В.В.;

від відповідача-1:Щербина Є.С.;

від відповідача-2:Борисенков В.С;

розглянувши матеріали справи №904/2477/23

за позовом Дніпропетровської обласної прокуратури в особі Дніпровської міської ради

до

1. Департаменту капітального будівництва Дніпровської міської ради,

2. Товариства з обмеженою відповідальністю "Автомагістраль Інвест"

про визнання недійсним рішення та стягнення грошових коштів,

Суддя Дупляк С.А.

в с т а н о в и в:

Суд продовжує здійснювати провадження у справі №904/2477/23.

Через систему "Електронний суд" 08.08.2023 від прокуратури надійшла заява про зміну предмету позову та збільшення позовних вимог, якою а саме:

визнати недійсним рішення уповноваженої особи Департаменту капітального будівництва Дніпровської міської ради, оформлене протоколом №23-03/23-2 від 23.03.2023 про визначення ТОВ "Автомагістраль Інвест" переможцем у закупівлі UA-2023-03-10-010350-a та про намір укласти договір;

визнати недійсним договір про надання послуг №31/03-1 від 31.03.2023, укладений між Департаментом капітального будівництва Дніпровської міської ради та Товариством з обмеженою відповідальністю "Автомагістраль Інвест";

стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Автомагістраль Інвест" на користь Департаменту капітального будівництва Дніпровської міської ради отримані кошти за договором про надання послуг №31/03-1 від 31.03.2023 у сумі 4.494.718,40 грн, а з Департаменту капітального будівництва Дніпровської міської ради одержані ним за рішенням суду 4.494.718,40 грн стягнути в дохід держави.

Розглянувши заяву прокуратури про зміну предмету позову та збільшення розміру позовних вимог, суд дійшов таких висновків.

Пунктом 2 частини 2 статті 46 ГПК України визначено, що позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог - до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру.

До закінчення підготовчого засідання, в силу приписів ч. 3 ст. 46 ГПК України, позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. При цьому правові підстави позову - це зазначена в позовній заяві нормативно-правова кваліфікація обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Оцінивши заяву прокуратури про зміну предмету позову та збільшення розміру позовних вимог, господарський суд встановив, що позивач збільшив кількісні показники заборгованості.

Беручи до уваги знаходження справи на стадії підготовчого провадження, направлення заяви відповідачам, суд визнав за можливе заяву прокурора про зміну предмету позову та збільшення позовних вимог прийняти до розгляду.

Разом з тим, суд зазначає, що ухвалою Великої Палати Верховного Суду від 02.08.2023 в порядку касаційного провадження прийнято до розгляду справу №918/1043/21.

У вказаній ухвалі, зокрема зазначено таке.

Колегія суддів зазначає, що у цій справі Ліцей просив суд стягнути з Підприємства на свою користь кошти на підставі частини першої статті 216 ЦК України, а суди попередніх інстанцій, визнавши недійсним Договір, стягнули з Підприємства кошти згідно із частиною третьою статті 228 цього Кодексу. При цьому, встановивши умисел на вчинення такого правочину лише у Відповідача, суди не звернули уваги на те, що за вказаною нормою суд не лише повинен повернути Позивачу все одержане Відповідачем за Договором, а й одержане Позивачем або належне йому на відшкодування виконаного за рішенням суду стягнути в дохід держави (фактично в частині третій статті 228 ЦК України закріплено двосторонню реституцію, але на користь держави), і таке стягнення в дохід держави відбувається в силу закону, а не залежить від наявності чи відсутності заявлення такої вимоги.

На думку колегії суддів КГС ВС, закріплена в абзаці 2 частини першої статті 216 ЦК України реституція спрямована на відновлення status quo у фактичному та юридичному становищі сторін, яке існувало до вчинення недійсного правочину, шляхом нівелювання юридичного значення будь-яких дій, які вони вчинили на його виконання. Саме тому за загальним правилом кожна сторона зобов`язана повернути іншій у натурі все, що вона одержала на виконання недійсного правочину. Таке взаємне повернення сторонами одержаного ними (двостороння реституція) є юридичним обов`язком, що виникає із закону та факту недійсності правочину і забезпечує поновлення попереднього становища сторін за наслідками недійсності відповідного правочину. Таке поновлення можливе тоді, коли майно, передане за вказаним правочином, залишається у його сторони. У разі неможливості повернення сторонами одна одній того, що вони одержали, зокрема тоді, коли одержане полягає у користуванні майном, виконаній роботі, наданій послузі, сторони правочину зобов`язані відшкодувати вартість того, що одержано, за цінами, які існують на момент відшкодування. При цьому позивач, який заявляє вимогу про повернення йому в натурі переданого за недійсним правочином або відшкодування вартості переданого, заявляє реституційну вимогу, яку суд за існування для того підстав задовольняє, застосовуючи саме двосторонню реституцію. Стаття 216 ЦК України не передбачає односторонньої реституції.

На переконання колегії суддів, установивши недійсність Договору згідно з частиною першою статті 216 ЦК України, суд повинен не тільки зобов`язати Відповідача повернути Позивачеві майно, але й стягнути з останнього (в тому числі за рахунок бюджету) на користь Відповідача сплачені за майно кошти. Інше застосування частини першої статті 216 ЦК України не можна вважати справедливим стосовно обох його сторін.

Таким чином у справі №918/1043/21 будуть розглядатись подібні правовідносини, що і у даній справі №904/2477/23, а тому суд вважає за необхідне запропонувати учасникам справи №904/2477/23 надати письмові пояснення щодо можливості зупинення провадження у справі №904/2477/23 до закінчення перегляду в касаційному порядку Великою Палатою Верховного Суду справи №918/1043/21.

В судовому засіданні 09.08.2023 прокурор та відповідач-2 надали усні пояснення у справі, відповіли на запитання суду.

Представники позивача та відповідача-1 в судове засідання не з`явилися.

Враховуючи вищевикладене, суд визнав за необхідне відкласти підготовче засідання на іншу дату.

Беручи до уваги наявність у суду технічної можливості для проведення судових засідань в режимі відеоконференції з використанням підсистеми відеоконференцзв`язку ЄСІТС, господарський суд забезпечив участь представника відповідача-2 (Віталія БОРИСЕНКОВА) в наступному судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

Керуючись ст. ст. 120, 177-185, 202, 234, 235 ГПК України, господарський суд

У Х В А Л И В:

Заяву прокуратури про зміну предмету позову та збільшення позовних вимог прийняти до розгляду.

Відкласти підготовче засідання у справі до 06.09.2023. Судове засідання відбудеться о 11:00 год у приміщенні Господарського суду Дніпропетровської області за адресою: місто Дніпро, вулиця Володимира Винниченка, будинок 1 в залі судових засідань №1-107.

Рекомендувати учасникам справи в строк до 25.08.2023 подати до суду відзив(и), письмові пояснення щодо вимог прокуратури, викладених у заяві про зміну предмету позову та збільшення позовних вимог.

Запропонувати учасникам справи надати суду письмові пояснення щодо можливості зупинення провадження у справі №904/2477/23 до закінчення перегляду в касаційному порядку великою палатою Верховного Суду справи №918/1043/21.

Для представника відповідача-2 (Віталія БОРИСЕНКОВА) судове засідання відбудеться в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів в підсистемі відеоконференцзв`язку ЄСІТС.

Роз`яснити учасникам справи, які не подали заяви по суті справи, передбачені ст. 161 ГПК України, що вони мають право подати такі заяви у строки, встановлені судом в ухвалі про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у даній справі. Одночасно з надісланням (наданням) таких заяв до суду їх копії та копії доданих до них документів заявник(и) зобов`язаний(і) надіслати іншим учасникам справи, докази чого надати суду разом з такими заявами (розрахунковий чек, опис вкладення до цінного листа).

Звернути увагу учасників справи, які не виконали вимог попередніх ухвал суду, на необхідність їх виконання.

Відповідно до ч. 5 ст. 119 ГПК України пропуск строку, встановленого законом або судом учаснику справи для подання доказів, інших матеріалів чи вчинення певних дій, не звільняє такого учасника від обов`язку вчинити відповідну процесуальну дію.

Ухвала набирає законної сили з моменту її (оголошення) підписання та оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складений 10.08.2023.

Суддя С.А. Дупляк