УХВАЛА

15 серпня 2023 року

м. Київ

cправа № 924/544/22

Верховний Суд у складі судді Касаційного господарського суду Бенедисюка І.М.,

розглянувши матеріали касаційної скарги приватного підприємства "Буд Кепітал Менеджмент",

на додаткове рішення господарського суду Хмельницької області від 21.03.2023 та

постанову Північно-західного апеляційного господарського суду від 28.06.2023

за позовом приватного підприємства "Буд Кепітал Менеджмент""

до: обслуговуючого кооперативу "Житлово-будівельний кооператив "Рівненська брама";

дочірнього підприємства "Градобуд-Рівне",

про визнання правочину недійсним,

треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача-1: ОСОБА_1 ;

ОСОБА_2 ;

ОСОБА_3 ;

ОСОБА_4 ;

ОСОБА_5 ;

ОСОБА_6 ;

ОСОБА_7 ;

ОСОБА_8 ;

Управління капітального будівництва виконавчого комітету Рівненської міської ради,

ВСТАНОВИВ:

Приватне підприємство "Буд Кепітал Менеджмент" (далі - ПП "Буд Кепітал Менеджмент", позивач, скаржник) звернулося 24.07.2023 до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду з касаційною скаргою, в якій просить: скасувати додаткове рішення господарського суду Хмельницької області від 21.03.2023 та постанову Північно-західного апеляційного господарського суду від 28.06.2023 (повний текст постанови виготовлено 29.06.2023) зі справи № 924/544/22; ухвалити нове рішення про відмову в задоволенні вимог третьої особи відповідача-1 ( ОСОБА_1 ) в задоволення заяви про ухвалення додаткового рішення (про стягнення витрат на правничу допомогу адвоката). Крім того, прохальна частина касаційної скарги містить клопотання про поновлення строку для подання касаційної скарги.

Касаційна скарга позивача не відповідає вимогам статті 290 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України).

Предметом касаційної скарги є додаткове рішення місцевого суду від 21.03.2023 та постанова апеляційного господарського суду від 28.06.2023. Отже, скаржником оскаржується рішення суду, передбачене пунктом 1 частини першої статті 287 ГПК України.

Згідно з пунктом 5 частини другої статті 290 ГПК України у касаційній скарзі повинно бути зазначено підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з відповідним посиланням на статтю 287 цього Кодексу. Перелік підстав для касаційного оскарження судових рішень, наведений в частині другій статті 287 ГПК України, є вичерпним.

Так поряд із обґрунтуванням норм права, застосованих судом апеляційної інстанції неправильно або з порушенням, на його думку, скаржник має одночасно викласти підстави для такого оскарження (разом чи окремо), визначених частиною другою статті 287 ГПК України: 1) послатися на висновок щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладений у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку (із зазначенням в чому саме полягає невідповідність оскарженого судового рішення сформованій правозастосовчій практиці у подібних правовідносинах) (пункт 1 частини другої статті 287 ГПК України); 2) описавши спірні правовідносини, належно обґрунтувати мотиви (з чітким посиланням на норму права: абзац, пункт, частину статті) необхідності відступлення від висновку щодо застосування норми права, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні (пункт 2 частини другої статті 287 ГПК України); 3) пославшись на відсутність висновку Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах та конкретизувавши зміст правовідносин, скаржник має послатися на відповідну норму права, щодо якої відсутній висновок та обґрунтувати необхідність формування єдиної правозастосовчої практики щодо цієї норми для правильного вирішення справи (пункт 3 частини другої статті 287 ГПК України); 4) посилаючись, як на підставу для оскарження судового рішення, на частини першу, третю статті 310 ГПК України, на скаржника покладається обов`язок обґрунтувати мотиви взаємозв`язку між ухваленням незаконного судового рішення та підставою для його касаційного оскарження, передбаченою статтею 287 цього Кодексу з урахуванням частини першої, третьої статті 310 ГПК України. При цьому скаржник має усвідомлювати, що наслідком обґрунтованої підставності для такого звернення буде скасування судового рішення з передачею справи на новий розгляд (пункт 4 частини другої статті 287 ГПК України).

Перевіркою щодо форми та змісту касаційної скарги на відповідність вимогам статті 290 ГПК України вбачається, що єдиною підставою касаційного оскарження спірної постанови апеляційного господарського суду ПП "Буд Кепітал Менеджмент" зазначає пункт 3 частини другої статті 287 ГПК України (відсутність висновку Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах). Однак скаржником не наводиться відповідної норми (норм) права, щодо якої відсутній висновок її застосування, та обґрунтування необхідності формування єдиної правозастосовчої практики щодо цієї (цих) норми (норм) для правильного вирішення справи № 924/544/22.

Отже, касаційна скарга стосовно підстави касаційного оскарження - пункту 3 частини другої статті 287 ГПК України містить певні недоліки, які підлягають усуненню.

До того ж ненадання судами попередніх інстанцій оцінки усім обставинам справи та невірне застосування норми права, не є очевидним та явним виконанням приписів пункту п`ятого частини другої статті 290 ГПК України. Доводи касаційної скарги фактично зводяться до власного викладення стороною обставин справи та до переоцінки доказів, що вже здійснено судом апеляційної інстанції та з огляду на статус Верховного Суду й повноваження не є підставою для відкриття касаційного провадження.

Крім того, в силу вимог статті 291 ГПК України особа, яка подає касаційну скаргу, надсилає іншим учасникам справи копію цієї скарги і доданих до неї документів, які у них відсутні, листом з описом вкладення.

Водночас, згідно з правовим висновком Верховного Суду, викладеним у постанові від 17.12.2020 зі справи № 911/4670/13, чинне господарське процесуальне законодавство чітко визначає коло випадків, коли копії заяви, скарги чи клопотання разом з копіями доданих до них документів мають надсилатися учасникам справи саме листом з описом вкладення і наразі такі випадки стосуються виключно позовної заяви, апеляційної скарги та касаційної скарги.

Всупереч зазначеним вимогам до касаційної скарги не додано листа з описом вкладення про направлення додатків до касаційної скарги позивача на адресу ОСОБА_2 (далі - ОСОБА_2 ), якого залучено до участі в цій справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача-1 ухвалою господарського суду Хмельницької області від 06.10.2022. У зв`язку з чим Верховний Суд не має доказів на підтвердження факта направлення на адресу ОСОБА_2 листа з описом вкладення про направлення додатків до касаційної скарги позивача, як того вимагає положення вищезазначеної норми процесуального законодавства.

Неповідомлення сторони у справі про звернення з касаційною скаргою порушує процесуальні права цієї сторони, принципи рівності та змагальності сторін, закріплені у статті 2 ГПК України.

Згідно з частиною другою статті 292 ГПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Відповідно до частини другої статті 174 ГПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином з метою надання можливості учаснику справи скористатися своїми процесуальними правами, дотримання принципу пропорційності, реалізації засад змагальності, враховуючи завдання господарського судочинства, Верховний Суд вважає за доцільне встановити процесуальний строк для усунення недоліків касаційної скарги тривалістю 10 днів з дня вручення цієї ухвали.

Щодо клопотання скаржника про поновлення строку для подання касаційної скарги, Верховний Суд зазначає про таке.

Відповідно до статті 169 ГПК України при розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань. Заяви, клопотання і заперечення подаються в письмовій або усній формі. У випадках, визначених цим Кодексом, або на вимогу суду заяви і клопотання подаються тільки в письмовій формі. Заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлений, він встановлюється судом.

З огляду на те, що касаційна скарга ПП "Буд Кепітал Менеджмент" зі справи № 924/544/22 підлягає залишенню без руху до усунення недоліків, клопотання про поновлення строку для подання касаційної скарги буде розглянуто Касаційним господарським судом після усунення недоліків касаційної скарги.

Керуючись статтями 169, 174, 234, 290, 292 ГПК України, Касаційний господарський суд, -

УХВАЛИВ:

1. Касаційну скаргу приватного підприємства "Буд Кепітал Менеджмент" на додаткове рішення господарського суду Хмельницької області від 21.03.2023 та постанову Північно-західного апеляційного господарського суду від 28.06.2023 зі справи № 924/544/22 залишити без руху.

2. Надати приватному підприємству "Буд Кепітал Менеджмент" строк для усунення недоліків касаційної скарги тривалістю 10 днів з дня вручення цієї ухвали. Документи про усунення недоліків направляти до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду за адресою: м. Київ, вул. О. Копиленка, 6.

3. Роз`яснити приватному підприємству "Буд Кепітал Менеджмент", що в разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційну скаргу буде повернуто.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Суддя І. Бенедисюк