ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
УХВАЛА

"22" серпня 2023 р. Справа № 922/3712/23

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Байбака О.І.

розглянувши матеріали

заяви ОСОБА_1 (адреса: АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 )

про неплатоспроможність

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Господарського суду Харківської області з заявою про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, в якій просить суд:

1) прийняти цю заяву про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність фізичної особи;

2) відкрити провадження у справі про неплатоспроможність ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний код: НОМЕР_1 , паспорт серія НОМЕР_2 , виданий Київським РВ ХМУ ГУ МВС України в Харківській області, місце реєстрації: АДРЕСА_2 );

3) ввести процедуру реструктуризації боргів ОСОБА_1 та мораторій на задоволення вимог кредиторів;

4) призначити керуючим реструктуризацією арбітражного керуючого Корольова Вадима Вячеславовича ( АДРЕСА_3 , свідоцтво на право здійснення діяльності арбітражного керуючого серія № 942 від 11.07.2013) та здійснити офіційне оприлюднення оголошення про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність боржника у порядку, визначеному Кодексом України з процедур банкрутства.

У своїй заяві ОСОБА_1 зазначає, що згідно з даними УБКІ та особистими підрахунками він має заборгованості перед кредиторами яка складає 567891,52 грн. Дана заборгованість виникла на підставі відповідних договорів та/або угод, укладених між нею та 24 фінансовими установами, які зазначаені в проєкті плану реструктуризації боргів.

ОСОБА_1 вказує, що станом на дату подання заяви він працевлаштований.

Розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, суд дійшов висновку про її невідповідність вимогам Кодексу України з процедур банкрутства виходячи з наступного.

Статтею 113 Кодексу України з процедур банкрутства передбачено, що провадження у справах про неплатоспроможність боржника - фізичної особи, фізичної особи - підприємця здійснюється в порядку, визначеному цим Кодексом для юридичних осіб, з урахуванням особливостей, встановлених цією Книгою.

Відповідно до ст. 115 Кодексу України з процедур банкрутства, провадження у справі про неплатоспроможність боржника - фізичної особи або фізичної особи - підприємця може бути відкрито лише за заявою боржника.

Боржник має право звернутися до господарського суду із заявою про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність у разі, якщо:

1) розмір прострочених зобов`язань боржника перед кредитором (кредиторами) становить не менше 30 розмірів мінімальної заробітної плати;

2) боржник припинив погашення кредитів чи здійснення інших планових платежів у розмірі більше 50 відсотків місячних платежів за кожним з кредитних та інших зобов`язань упродовж двох місяців;

3) ухвалено постанову у виконавчому провадженні про відсутність у фізичної особи майна, на яке може бути звернено стягнення;

4) існують інші обставини, які підтверджують, що найближчим часом боржник не може виконати грошові зобов`язання чи здійснювати звичайні поточні платежі (загроза неплатоспроможності).

До складу грошових вимог, у тому числі щодо сплати податків, зборів (обов`язкових платежів), не включаються неустойка (штраф, пеня) та інші фінансові санкції.

Перелік документів (доказів), які в обов`язковому порядку додаються до заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність чітко визначений ч. 3 ст. 116 Кодексу України з процедур банкрутства. Зокрема, до заяви зокрема додаються: документи, що підтверджують наявність (відсутність) у боржника статусу фізичної особи-підприємця (п. 2 ч. 3 ст. 116); конкретизований список кредиторів і боржників і з зазначенням, зокрема, підстав виникнення зобов`язань, а також строку їх виконання згідно із законом або договором (п. 3 ч. 3 ст. 116 КУзПБ); відомості про всі наявні рахунки боржника (у тому числі депозитні рахунки) відкриті в банках та інших фінансових установах в Україні та за кордоном, їх реквізити, із зазначенням сум грошових коштів на таких рахунках (п. 8 ч. 3 ст. 116 КУзПБ); докази авансування боржником на депозитний рахунок суду винагороди керуючому реструктуризацією за три місяці виконання повноважень; документи, що підтверджують наявність підстав, визначених статтею 115 цього Кодексу (зокрема, належним чином засвідчені копії кредитних договорів).

Статтею 30 Кодексу передбачено, що розмір основної грошової винагороди арбітражного керуючого за виконання ним повноважень керуючого реструктуризацією становить п`ять розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб за кожен місяць виконання арбітражним керуючим повноважень.

Згідно з Законом України "Про Державний бюджет України на 2023 рік" прожитковий мінімум для працездатних осіб на місяць з 01.01.2023 встановлено у розмірі 2684,00 грн.

Отже, авансування винагороди керуючому реструктуризацією у розмірі п`яти прожиткових мінімумів для працездатних осіб за три місяці виконання повноважень становить 40260,00 грн.

Однак, ОСОБА_1 до заяви не додано доказів авансування винагороди керуючому реструктуризацією у розмірі п`яти прожиткових мінімумів для працездатних осіб за три місяці виконання повноважень.

Заява ОСОБА_1 , в якій він просить суд відстрочити сплату судового збору у розмірі 40260,00 грн до ухвалення судового рішення у справі про банкрутство не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Як свідчить зазначене клопотання, в його обгрунтування ОСОБА_1 посилається на скрутне матеріальне становище та на ст. 8 Закону України "Про судовий збір"

Однак, згідно з преамбулою Закону України "Про судовий збір" цей Закон визначає правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору.

Статтею 1 зазначеного Закону також передбачено, що судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Таким чином, авансування винагороди керуючому реструктуризацією, сплата якого передбачена Кодексу України з процедур банкрутства, не є судовим збором в розумінні Закону України "Про судовий збір", а тому зазначений закон не розповсюджується на правовідносини щодо сплати винагороди керуючому реструктуризацією. Таким чином, надання ОСОБА_1 відстрочки у сплаті авансування винагороди керуючому реструктуризацією з посиланням на відповідні положення Закону України "Про судовий збір" є неможливим.

Разом з тим, обов`язок боржника авансувати винагороду арбітражного керуючого до звернення з відповідною заявою до суду встановлено КУзПБ, і подання доказів авансування є обов`язковою умовою, визначеною ст. 116 зазначеного Кодексу. При цьому ані КУзПБ, ані інші діючі норми чинного законодавства не передбачають права боржника бути звільненим від авансування винагороди арбітражному керуючому при поданні такої заяви, а також умов, за яких суд може відстрочити або розстрочити авансування цієї винагороди чи звільнити заявника від нього.

Згідно з абз. 3 ч. 2 ст. 30 Кодексу України з процедур банкрутства розмір основної грошової винагороди арбітражного керуючого за виконання ним повноважень керуючого реструктуризацією становить п`ять розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб за кожен місяць виконання арбітражним керуючим повноважень.

Відповідно до ст. 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2023 рік" прожитковий мінімум на одну працездатну особу з 1 січня 2023 року складає 2684,00 грн.

Отже, винагорода керуючому реструктуризацією за три місяці виконання повноважень становить 40260,00 грн (2684,00 грн х 5 = 13420,00 грн/місяць, 13420,00 грн/місяць х 3 місяці = 40260,00 грн).

Статтею 29 Кодексу України з процедур банкрутства передбачено, що сплата основної винагороди арбітражного керуючого за виконання ним повноважень розпорядника майна, ліквідатора, керуючого санацією, керуючого реструктуризацією, керуючого реалізацією здійснюється за рахунок коштів, авансованих заявником (кредитором або боржником) на депозитний рахунок господарського суду, який розглядає справу, до моменту подання заяви про відновлення відкриття провадження у справі.

У даному випадку, як вже зазначалось, боржником до заяви не додано доказів авансування винагороди керуючому реструктуризацією у розмірі п`яти прожиткових мінімумів для працездатних осіб за три місяці виконання повноважень.

Зважаючи на вищевикладене, боржнику потрібно подати суду докази авансування винагороди арбітражного керуючого в передбаченому Законом порядку.

Крім того, як встановлено судом, ОСОБА_1 в заяві зазначає, що у нього наявна заборгованість перед 23 мікрофінансовими організаціями та 1 фізичною особою, проте до матеріалів заяви не надано жодного доказу наявності правовідносин із заявником та кредиторами.

Разом із тим, суд звертає увагу, що наявність посилань на список кредиторів не підтверджує факт наявності кредиторської заборгованості, її суми та правової природи, не може бути належним, допустимим та достатнім доказом, що підтверджує обставини про суми грошових вимог кредиторів (заборгованості за основним зобов`язанням та суми неустойки (штрафу, пені) окремо), підстави виникнення зобов`язань, а також строку їх виконання.

У постанові Верховного Суду від 21.10.2020 у справі № 915/36/20 висловлена позиція, за якою на момент подачі заяви про відкриття провадження у справі про банкрутство боржником повинні бути надані документи (первинні документи, договори, бухгалтерський баланс, судові рішення тощо), які підтверджують наявність ознак неплатоспроможності або її загрози, інакше таке банкрутство має ознаки фіктивного, тобто ініційованого з метою невиконання зобов`язань.

Таким чином відсутність доказів наявності первісної документації, на підставі якої виникла заборгованість та суми такої заборгованості, позбавляє можливості суду надати оцінку щодо права боржника звернутись до господарського суду з заявою про відкриття провадження у справі про банкрутство в порядку ч. 2 ст. 115 Кодексу України з процедур банкрутств.

Зважаючи на вищевикладене, боржнику потрібно подати суду докази наявності заборгованості перед кредиторами, вказаними у заяві, щодо кожного кредитора окремо і з документальним підтвердженням суми грошових вимог (загальної суми, суми заборгованості за основним зобов`язанням та суми неустойки (штрафу, пені) окремо), підстав виникнення зобов`язань, а також строку їх виконання.

Відповідно до ч. 3 ст. 37 Кодексу України з процедур банкрутства, Господарський суд залишає без руху заяву про відкриття провадження у справі з підстав, передбачених статтею 174 Господарського процесуального кодексу України, з урахуванням вимог цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 ГПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 2 ст. 174 ГПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Зважаючи на викладене, керуючись ст. ст. 29-30, 115, 116, Кодексу України з питань банкрутства, ст. ст. 174, 234, 235 ГПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

1. Заяву фізичної особи ОСОБА_1 про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність (вх № 3712/23 від 22.08.2023) залишити без руху.

2. Повідомити заявника про виявлені судом недоліки.

3. Визначити наступний спосіб усунення недоліків заяви:

ОСОБА_1 протягом 5 (п`яти) днів з моменту отримання даної ухвали надати суду:

- докази авансування боржником на депозитний рахунок суду винагороди керуючому реструктуризацією за три місяці виконання повноважень;

- докази наявності заборгованості перед кредиторами, вказаними у заяві, щодо кожного кредитора окремо і з документальним підтвердженням суми грошових вимог (загальної суми, суми заборгованості за основним зобов`язанням та суми неустойки (штрафу, пені) окремо), підстав виникнення зобов`язань, а також строку їх виконання.

4. Попередити заявника, що у разі не усунення недоліків заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із заявою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя О.І. Байбак