ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

22.08.2023м. ДніпроСправа № 904/4451/23

Суддя Господарського суду Дніпропетровської області Новікова Р.Г., розглянувши матеріали

за позовом Акціонерного товариства "Криворізькій залізорудний комбінат" м. Кривий Ріг

до Приватного акціонерного товариства "Центральний гірничо-збагачувальний комбінат" м. Кривий Ріг

про стягнення суми боргу в розмірі 596410грн18коп, пені в розмірі 327800грн76коп, 3% річних в розмірі 19668грн05коп, інфляційні втрати в розмірі 56404грн40коп.

ВСТАНОВИВ: Акціонерне товариство "Криворізькій залізорудний комбінат" звернулось до Приватного акціонерного товариства "Центральний гірничо-збагачувальний комбінат" з позовом про стягнення суми боргу в розмірі 596410грн18коп, пені в розмірі 327800грн76коп, 3% річних в розмірі 19668грн05коп, інфляційні втрати в розмірі 56404грн40коп.

В обґрунтування заявлених вимог позивач посилається на порушення відповідачем зобов`язань з оплати послуг, наданих на підставі договору №53-06/776/3367-71-04/07 від 08.10.2007.

Позивач повідомляє, що на виконання договору надав відповідачу послуги, що підтверджується актами розподілення з перекачування шахтної води, та виставив відповідачу рахунки-фактури.

Позивач стверджує, що відповідач не сплатив вартість наданих послуг за рахунками-фактурами №2471 від 31.05.2023, №2411 від 19.05.2023, №2412 від 19.05.2023, №2413 від 19.05.2023 та №2470 від 19.05.2023 на загальну суму 596410грн18коп.

Також позивач зазначає, що відповідач сплатив вартість наданих послуг за рахунками-фактурами №2760 від 31.08.2022, №2867 від 30.09.2022, №2952 від 31.10.2022, №3064 від 31.11.2022, №3164 від 31.12.2022, №2037 від 30.01.2023, №2137 від 28.02.2023, №2233 від 31.03.2023 та №2342 від 30.04.2023 з порушенням строків оплати, передбачених договором.

Посилаючись на п.5.2 договору позивач нарахував та заявив до стягнення пеню за порушення строків оплати в розмірі 327800грн76коп за загальний період 16.09.2022 - 07.07.2023.

На підставі статті 625 Цивільного кодексу України позивач нарахував та заявив до стягнення суму інфляційних втрат в розмірі 56404грн40коп та 3% річних в розмірі 19668грн05коп за загальний період 16.09.2022 - 07.07.2023.

Разом з позовом позивач надав клопотання про відстрочення сплати судового збору до моменту ухвалення судом рішення у справі..

В обґрунтування заявленого клопотання позивач посилається на введення воєнного стану на території України та зловживання правом другого підпису на платіжних документах виконуючим обов`язки фінансового директора позивача шляхом не погодження оплати судового збору за подання позовної заяви.

Розглянувши подане клопотання про відстрочення сплати судового збору суд дійшов до наступних висновків.

Відповідно до статті 123 Господарського процесуального кодексу України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

З преамбули Закону України «Про судовий збір» вбачається, що цей Закон визначає правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору.

Відповідно до статті 1 цього Закону судовий збір - це збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Питання відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати врегульоване статтею 8 Закону України «Про судовий збір».

Згідно зі змістом цієї статті існують три умови, за яких суд, враховуючи майновий стан сторони та за її клопотанням, може відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення, зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Законом України "Про судовий збір" визначений перелік осіб, які безумовно звільнені від сплати судового збору у всіх інстанціях у силу закону, який наділяє їх певним статусом, або виходячи із чітко визначеного предмета спору. Цей перелік наведений у статті 5 зазначеного Закону та є вичерпним.

З аналізу ж статті 8 Закону України "Про судовий збір" чітко вбачається, що законодавець, застосувавши конструкцію "суд, враховуючи майновий стан сторони, може…", тим самим визначив, що питання звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору осіб, які не зазначені в статті 5, або у справах із предметом спору, не охопленим статтею 5, є правом, а не обов`язком суду навіть за наявності однієї з умов для такого звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення.

Що ж до самих умов, визначених статтею 8, то вони диференційовані за суб`єктним та предметним застосуванням.

Так, умови, визначені у пунктах 1 та 2 частини першої статті 8, можуть застосовуватися лише до фізичних осіб, які перебувають у такому фінансовому стані, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру їх річного доходу, та до фізичних осіб, що мають певний соціальний статус, підтверджений державою, - є військовослужбовцями, батьками, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокими матерями (батьками), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; особами, які діють в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена.

Щодо третьої умови, визначеної у пункті 3 частини першої статті 8, то законодавець, застосувавши слово "або", не визначив можливість її застосування за суб`єктом застосування, в той же час визначив коло предметів спору, коли така умова може застосовуватись, - лише у разі, коли предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю, тобто особистих майнових та особистих немайнових прав фізичних осіб.

Встановлений статтею 8 Закону України «Про судовий збір» перелік умов, за яких особі може бути відстрочено сплату судового збору, також є вичерпним.

Аналогічний правовий висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 14.01.2021 у справі №0940/2276/18.

Позивач не підпадає під жодну із умов частини 1 статті 8 Закону України "Про судовий збір". Предметом спору у даній справі не є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

При цьому Господарським процесуальним кодексом України не передбачено окремої норми права щодо можливості відстрочення чи розстрочення сплати судового збору.

З огляду на вищенаведене, а також врахувавши предмет спору та суб`єктний склад сторін, судом не встановлено наявності правових підстав для задоволення заяви позивача про відстрочення сплати судового збору за подання позову про стягнення суми боргу в розмірі 1000283грн39коп.

Дослідивши позовну заяву разом з доданими до неї матеріалами, суд встановив що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 164, 172 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до частин 1, 2 статті 164 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

За змістом частин перших статей 4, 9 Закону України «Про судовий збір» №3674-VI від 08.07.2011 (зі змінами та доповненнями) судовий збір сплачується за місцем розгляду справи у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду.

За подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру сплачується судовий збір в розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (2684грн) і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (939400грн)

З огляду на ціну позову, розмір судового збору в даному випадку дорівнюватиме 15004грн25коп.

Відповідно до ч.1 ст.9 Закону України Про судовий збір №3674-VI від 08.07.2011 (зі змінами та доповненнями) судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

Платiжнi реквiзити Господарського суду Дніпропетровської області для перерахування судового збору в гривнях:

"Отримувач коштів Управління державної казначейської служби у Соборному районі м. Дніпра (при заповненні платіжного доручення: УК у Собор.р.м. Дніпра/Собор.р./22030101)

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37988155

Банк отримувача Казначейство України(ел. адм. подат.)

Код банку отримувача (МФО) 899998

Рахунок отримувача UA3004629

Код класифікації доходів бюджету 22030101".

Частиною 1 ст. 172 Господарського процесуального кодексу України визначено, що позивач, особа, яка звертається з позовом в інтересах іншої особи, зобов`язані до подання позовної заяви надіслати учасникам справи її копії та копії доданих до неї документів листом з описом вкладення.

Згідно з приписами статті 164 Господарського процесуального кодексу України, до позовної заяви додаються документи, які підтверджують, зокрема, відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів.

В якості доказів направлення відповідачу копії позовної заяви та доданих до неї документів позивач надав список згрупованих відправлень з номером поштового відправлення 690, фіскальний чек та опис вкладення.

Порядок надання послуг поштового зв`язку, права та обов`язки операторів поштового зв`язку і користувачів послуг поштового зв`язку визначають Правила надання послуг поштового зв`язку, затверджені постановою Кабінету Міністрів України №270 від 05.03.2009 (далі - Правила).

Відповідно до пункту 61 Правил у разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв`язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові. На примірнику опису, що видається відправникові, працівник поштового зв`язку повинен зазначити номер поштового відправлення. За бажанням відправника на примірнику опису, що вкладається до поштового відправлення, вартість предметів може не зазначатися.

Наведені вище положення дають підстави дійти висновку, що звертаючись до суду із позовом, на позивача покладений обов`язок додати документи, які підтверджують відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів листом з описом вкладення, який має містити номер поштового відправлення. Саме зазначення такого номеру є обов`язковим для виконання вимог Господарського процесуального кодексу України про належне надсилання позовної заяви та документів іншій стороні.

Аналогічні висновки викладені в постановах Верховного Суду у складі Касаційного господарського суду від 03.08.2023 у справі №513/988/19, від 20.01.2022 у справі №916/1618/21.

Наданий позивачем опис вкладення не містить номеру поштового відправлення, що унеможливлює ідентифікацію наданої послуги з відправлення позову з доданими документами з описом вкладення відповідачу. Тому не може бути взятий до уваги як належний та допустимий доказ направлення відповідачу копії позовної заяви та доданих до неї документів.

Згідно з приписами пункту 3 частини 3 статті 164 Господарського процесуального кодексу України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Позивач нараховує та заявляє до стягнення з відповідача інфляційні втрати в розмірі 56404грн40коп.

У позовній заяви та в розрахунку позивач не зазначає місяці, індекс інфляції за які позивач використовував для розрахунку суми інфляційних втрат.

Відповідно до частини першої статті 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху

На підставі викладених вище вимог законодавства, суд дійшов висновку про залишення позовної заяви без руху.

Способом усунення вказаних недоліків є надання до суду протягом 10днів з моменту отримання ухвали:

- доказів оплати судового збору в розмірі 15004грн25коп;

- належних доказів направлення на адресу відповідача позовної заяви з додатками листом з описом вкладення;

- письмових пояснень щодо місяців, індекс інфляції за які позивач використовував для розрахунку суми інфляційних втрат в розмірі 56404грн40коп (разом з доказами направлення на адресу відповідача).

З урахуванням положень статті 242 Господарського процесуального кодексу України, надати позивачу можливість усунути недоліки позовної заяви в строк - протягом 10 днів з моменту отримання ухвали про залишення позову без руху.

Керуючись статтями 164, 172, 174, 234 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд, -

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні заяви Акціонерного товариства "Криворізькій залізорудний комбінат" про відстрочення сплати судового збору до моменту ухвалення судом рішення по суті.

Позовну заяву Акціонерного товариства "Криворізькій залізорудний комбінат" залишити без руху.

Запропонувати Акціонерному товариству "Криворізькій залізорудний комбінат" в строк протягом 10днів з моменту отримання ухвали усунути недоліки позовної заяви, а саме надати до суду:

- докази оплати судового збору в розмірі 15004грн25коп;

- належні докази направлення на адресу відповідача позовної заяви з додатками листом з описом вкладення;

- письмові пояснення щодо місяців, індекс інфляції за які позивач використовував для розрахунку суми інфляційних втрат в розмірі 56404грн40коп (разом з доказами направлення на адресу відповідача)

Платiжнi реквiзити Господарського суду Дніпропетровської області для перерахування судового збору в гривнях:

"Отримувач коштів Управління державної казначейської служби у Соборному районі м. Дніпра (при заповненні платіжного доручення: УК у Собор.р.м. Дніпра/Собор.р./22030101)

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37988155

Банк отримувача Казначейство України(ел. адм. подат.)

Код банку отримувача (МФО) 899998

Рахунок отримувача UA3004629

Код класифікації доходів бюджету 22030101".

3. Роз`яснити Акціонерному товариству "Криворізькій залізорудний комбінат", що в разі не усунення недоліків у встановлений судом строк, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулась з позовною заявою.

4. Ухвала набирає законної сили з моменту прийняття та оскарженню не підлягає.

Суддя Р.Г. Новікова