ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"08" серпня 2023 р. Справа№ 910/2970/22

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Козир Т.П.

суддів: Кравчука Г.А.

Коробенка Г.П.

при секретарі Вага В.В.

за участю представників сторін:

від позивача 1: Гончарова М.В. за довіреністю; Шкондін О.Г. за ордером;

від позивача 2: Медведєв В.В. за довіреністю;

від позивача 3: не з`явився;

від відповідача: Данилов К.О. самопредставництво;

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Києві апеляційну скаргу Антимонопольного комітету України на ухвалу Господарського суду міста Києва від 04.05.2023 (повний текст складено 08.05.23) про зупинення провадження

у справі №910/2970/22 (суддя Підченко Ю.О.)

за позовом 1) Товариства з обмеженою відповідальністю «Інтерстарч Україна» 2) Приватного акціонерного товариства «Дніпровський Крохмалепатоковий комбінат»

3) Приватного акціонерного товариства «Інтеркорн Корн Просессінг Індастрі»

до Антимонопольного комітету України

про визнання недійсним рішення,

УСТАНОВИВ:

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 05 травня 2023 року вирішено:

1. Клопотання судового експерта Вікторії Сорокіної про залучення фахівця задовольнити.

2. Залучити до проведення судової товарознавчої експертизи фахівця Волощук Галину Іванівну, яка має спеціальні знання в галузі технології виробництва кондитерських виробів та харчових технологій.

3. Матеріали справи № 910/2970/22 направити Київському науково-дослідному інституту судових експертиз Міністерства юстиції України для проведення судової товарознавчої експертизи, призначеної ухвалою від 15.09.2022.

4. Зобов`язати Київський науково-дослідний інститут судових експертиз Міністерства юстиції України після проведення дослідження та підготовки письмового висновку направити належним чином засвідчені копії висновку сторонам у справі.

5. Відповідно до статті 14 Закону України "Про судову експертизу" попередити фахівця Волощук Галину Іванівну про кримінальну відповідальність за статтями 384 та 385 Кримінального кодексу України.

6. Ухвалу надіслати сторонам, фахівцю Волощук Галині Іванівні та Київському науково-дослідному інституту судових експертиз Міністерства юстиції України.

7. Провадження у справі № 910/2970/22 зупинити до повернення матеріалів справи до суду після проведення Київським науково-дослідним інститутом судових експертиз Міністерства юстиції України (м. Київ, вул.Смоленська, 6, судової товарознавчої експертизи (або до дачі висновку чи повідомлення про неможливість її проведення).

Не погоджуючись з прийнятою ухвалою суду, Антимонопольний комітет України подав апеляційну скаргу, у якій просить скасувати оскаржувану ухвалу, припинити проведення судової товарознавчої експертизи та зобов`язати Київський науково-дослідний інститут судових експертиз Міністерства юстиції України повернути матеріали справи до Господарського суду міста Києва, справу направити для продовження розгляду до Господарського суду міста Києва.

Апеляційна скарга мотивована тим, що місцевим господарським судом порушені норми процесуального права, оскільки судовий експерт не має права передоручати проведення експертизи іншим особам, а тому мала повернути матеріали справи без виконання експертизи; враховуючи відсутність у Київського НДІСЕ фахівців певної галузі спеціальних знань наявні підстави для постановлення ухвали про припинення проведення експертизи у справі; при оскарженні ухвали про зупинення провадження у справі суду необхідно з`ясувати, чи були додержані вимоги ГПК України в частині необхідності залучення експерта, порушення порядку залучення якого є безпідставним порушенням права особи на розгляд справи упродовж розумного строку.

Позивачі у спільному відзиві на апеляційну скаргу заперечують проти її задоволення та просять залишити оскаржувану ухвалу без змін, посилаючись на те, що суд першої інстанції правомірно зупинив провадження у справі; при розгляді скарги на ухвалу про зупинення провадження не підлягають дослідженню підстави призначення судової експертизи чи залучення фахівця; ухвала про залучення фахівця до проведення судової експертизи не підлягає апеляційному оскарженню та у будь-якому разі суд правомірно залучив фахівця до проведення судової експертизи.

Згідно ст. 216 ГПК України у судовому засіданні оголошувалась перерва з 01 по 08 серпня 2023 року.

08.08.2023 представник позивача 1 подав додаткові пояснення, у яких вказав, що практика Верховного Суду, на яку послався відповідач є нерелевантною, оскільки була сформована за інших фактичних обставин; практика залучення фахівців до проведення судових експертиз є поширеною; судова товарознавча експертиза була призначена ухвалою Господарського суду міста Києва від 15.09.2022, яка набрала законної сили.

Неявка у судове засідання представника позивача 3, який був повідомлений про розгляд справи належним чином, що підтверджується поданням спільного відзиву з іншими позивачами, не перешкоджає розгляду апеляційної скарги.

Представник відповідача (апелянта) у судовому засіданні підтримав доводи, викладені у апеляційній скарзі, просив її задовольнити.

Представники позивачів 1 та 2 у судовому засіданні заперечили проти задоволення апеляційної скарги з підстав, викладених у відзиві.

Заслухавши пояснення присутніх учасників процесу, дослідивши матеріали справи, розглянувши апеляційну скаргу, Північний апеляційний господарський суд вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи, Товариство з обмеженою відповідальністю «Інтерстрач Україна», Приватне акціонерне товариство «Дніпровський Крохмалепатоковий комібнат», Приватне акціонерне товариство «Інтеркорн Корн Просессінг Індастрі» звернувся із позовом до Антимонопольного комітету України про визнання недійсним рішення Антимонопольного комітету України від 21.12.2021 №694-р у справі № 126-26.13/75-20.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 15.09.2022 задоволено клопотання Приватного акціонерного товариства «Дніпровський Крохмалепатоковий комбінат», призначено у справі судову товарознавчу експертизу, проведення якої доручено Київському науково-дослідному інституту судових експертиз Міністерства юстиції України, направлені матеріали справи до експертної установи та зупинено провадження у справі до повернення матеріалів справи.

На вирішення експертизи поставлено такі питання:

1) Яка питома вага крохмальної патоки в різних видах кондитерських виробів? Чи можна визначити орієнтовну відсоткову частку, виходячи з існуючих рецептур, технічних умов, досліджень?

2) Яким чином можна встановити можливість заміни патоки крохмальної в рецептурі кондитерських виробів? Які передбачені засоби для встановлення можливості такої заміни у рецептурі?

3) Якими засобами дозволено встановлення можливості або неможливості заміни крохмальної патоки, виробленої з кукурудзяного крохмалю, на патоку, вироблену з іншої сировини, інші глюкозні, глюкозно-фруктозні сиропи, задля недопущення втрати якісних показників продукції, зміни фізико-хімічних показників, звичного для споживача смаку кондитерського виробу?

4) Яка складова може забезпечити недопущення кристалізації карамельної маси при енергійному перемішуванні? Чи буде впливати спосіб виробництва крохмальної патоки (кислотний, кислотно-ферментативний, ферментативний) на якість халви?

5) Які якості (фізичні, хімічні, органолептичні) може мати халва у разі виготовлення карамельної маси з додаванням інвертного сиропу?

6) Виходячи з яких документів/досліджень можна достеменно встановити виключність та обов`язковість певного складового інгредієнту для виробництва того чи іншого кондитерського виробу?

7) Чи існує можливість заміни у технологічному процесі виробництва ірису, східних солодощів, пряників патоки на глюкозно-фруктозні сиропи? Якщо так, то в якому обсязі можлива заміна?

8) Які дані та зразки можуть бути надані на дослідження для встановлення можливості або неможливості використання сиропу глюкозно-фруктозного ГФС-10 та ГФС-30 при виготовленні кондитерської продукції?

9) Чи можуть бути взаємозамінними патока суха та інші (рідкі) види патоки?

10) Яким чином може бути встановлено та за якими ознаками взаємозамінність глюкозно-фруктозних сиропів з іншими рідкими видами патоки та сиропів крохмальних кукурудзяних?

11) Які якості (фізичні, хімічні, органолептичні) набуває або змінює печиво цукрове у разі заміни патоки інвертним сиропом?

12) Чи можливо замінити патоку у виробництві пряників заварних, печиві здобному (желейні начинки), зефірі, тортах, тістечках на інвертний сироп?

Вказана ухвала оскаржувалась відповідачем в апеляційному порядку, однак йому було відмовлено у відкриття апеляційного провадження у зв`язку із пропуском строку на апеляційне оскарження, а Верховним Судом було відмовлено у відкритті касаційного провадження.

Таким чином, ухвала Господарського суду міста Києва від 15.09.2022 про призначення судової товарознавчої експертизи набрала законної сили та є чинною.

23.03.2023 до Господарського суду міста Києва надійшло клопотання експерта Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України Вікторії Сорокіної про необхідність залучення до проведення експертизи фахівців у галузі технології виробництва кондитерських виробів та харчових технологій, посилаючись на те, що усі питання ухвали від 15.09.2022 відносяться до компетенції спеціалістів у галузі технології виробництва кондитерських виробів та харчових технологій та не відносяться до спеціальних знань експертів КНІДСЕ. Експерт наголосила, що в межах проведення судової товарознавчої експертизи експертами можуть бути вирішені питання, які стосуються визначення за органолептичними показниками ідентифікаційних характеристик товару, їх призначення та галузь застосування (використання).

Позивачами були подані письмові пояснення стосовно клопотання експерта про залучення фахівця та запропоновано в якості фахівця у галузі технології виробництва кондитерських виробів та харчових технологій Волощук Галину Іванівну , яка є кандидатом технічних наук, доцентом кафедри харчових виробництв Інституту післядипломної освіти Національного університету харчових технологій, має більше 15 років досвіду роботи у відповідній сфері, є автором та співавтором понад 70 наукових, науково-методичних праць.

Відповідачем були подані заперечення проти клопотання експерта про залучення фахівця з посиланням на те, що клопотання спрямоване на передоручення проведення експертизи, що суперечить вимогам чинного законодавства, тому експертна постанова мала повернути матеріали справи без виконання.

Оскаржуваною ухвалою Господарського суду від 05 травня 2023 року вирішено задовольнити клопотання судового експерта, залучити до проведення судової товарознавчої експертизи фахівця Волощук Галину Іванівну, матеріали справи направити Київському НДІСЕ для проведення судової товарознавчої експертизи, призначеної ухвалою від 15.09.2022, зобов`язати Київський науково-дослідний інститут судових експертиз Міністерства юстиції України після проведення дослідження та підготовки письмового висновку направити належним чином засвідчені копії висновку сторонам у справі, попередити фахівця Волощук Галину Іванівну про кримінальну відповідальність за статтями 384 та 385 Кримінального кодексу України, ухвалу надіслати сторонам, фахівцю Волощук Галині Іванівні та Київському науково-дослідному інституту судових експертиз Міністерства юстиції України, провадження у справі зупинити до повернення матеріалів справи до суду після проведення Київським науково-дослідним інститутом судових експертиз Міністерства юстиції України судової товарознавчої експертизи (або до дачі висновку чи повідомлення про неможливість її проведення).

Обґрунтовуючи вказану ухвалу, суд першої інстанції виходив з того, що судова товарознавча експертиза не належить до переліку тих, що здійснюються виключно державними спеціалізованими установами і законом дозволено залучення фахівця з відповідної галузі знань до проведення такої експертизи, а призначення судової експертизи є підставою для зупинення провадження у справі.

Північний апеляційний господарський суд погоджується із цим висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.

Судова товарознавча експертиза у даній справі призначена ухвалою Господарського суду міста Києва від 15.09.2022, яка набрала законної сили, є чинною та підлягає виконанню.

Згідно положень статті 69 ГПК України та статті 13 Закону України "Про судову експертизу" судовий експерт має право заявляти клопотання.

Частиною 2 статті 232 ГПК України процедурні питання, пов`язані з рухом справи в суді першої інстанції, клопотання та заяви осіб, які беруть участь у справі, питання про відкладення розгляду справи, оголошення перерви, зупинення або закриття провадження у справі, залишення заяви без розгляду, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом, вирішуються судом шляхом постановлення ухвал.

Отже, за наслідком розгляду клопотання судового експерта суд першої інстанції обґрунтовано постановив ухвалу.

Частиною 2 ст. 254 ГПК України встановлено, що ухвали суду першої інстанції оскаржуються в апеляційному порядку окремо від рішення суду лише у випадках, передбачених статтею 255 цього Кодексу. Оскарження ухвал суду, які не передбачені статтею 255 цього Кодексу, окремо від рішення суду не допускається.

Частиною 1 статті 255 ГПК України встановлено вичерпний перелік ухвал, які можуть бути оскаржені в апеляційному порядку окремо від рішення суду першої інстанції.

Системне тлумачення статті 255 ГПК України свідчить про те, що законодавець виокремив випадки, в яких може бути оскаржена або конкретна процесуальна дія, або така конкретна дія і відмова в її вчиненні.

Зазначені процесуально-процедурні обмеження права на апеляційне оскарження ухвал місцевого господарського суду окремо від остаточного рішення суду встановлено з метою ефективного здійснення правосуддя і не зменшують для сторін можливості доступу до суду апеляційної інстанції та не ускладнюють їм цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди самій суті цього права, оскільки сторони не позбавляються права на апеляційне оскарження таких проміжних ухвал місцевого господарського суду взагалі, їх право лише відтерміновується до винесення остаточного рішення у справі.

Пунктами 11 та 12 частини 1 статті 255 ГПК України встановлено, що окремо від рішення суду першої інстанції можуть бути оскаржені в апеляційному порядку ухвали про призначення експертизи та ухвали про зупинення провадження у справі.

У даній справі відповідачем вже оскаржувалась ухвала Господарського суду міста Києва від 15.09.2022, якою була призначена судова товарознавча експертизи, і вказана ухвала наразі є чинною та підлягає виконанню.

При цьому, ухвали суду, прийняті за наслідками розгляду клопотань судового експерта, відсутні в наведеному у статті 255 ГПК України переліку ухвал, які можуть бути оскаржені в апеляційному порядку окремо від рішення суду.

Відповідно до пункту 2 частини 1 статті 228 ГПК України суд може за заявою учасника, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку призначення судом експертизи.

Зупинення провадження у справі - це тимчасове і повне припинення всіх процесуальних дій у справі, зумовлене настанням зазначених у законі причин, що перешкоджають подальшому руху процесу і щодо яких невідомо, коли їх може бути усунено.

На час проведення судової експертизи, зупинення провадження у справі є правом господарського суду, що зумовлене неможливістю вирішення спору по суті за відсутності висновків про встановлення фактів, які можуть бути встановлені лише експертом.

Ухвалою суду першої інстанції, яка оскаржується відповідачем, провадження у цій справі зупинено на час проведення судової товарознавчої експертизи, яка була призначена ухвалою Господарського суду міста Києва від 15.09.2022, для здійснення якої матеріали справи направляються до судово-експертної установи, і в цей період неможливо проводити відповідні процесуальні дії, суд першої інстанції у цьому випадку скористався своїм правом, наданим йому процесуальним законом (частиною 1 статті 228 ГПК України), що не може вважатися порушенням норм процесуального права, яке тягне за собою наслідки у вигляді скасування відповідного судового акта.

Відповідно до ст. 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному та повному і об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Доводи відповідача по суті його скарги в межах заявлених вимог свого підтвердження не знайшли, оскільки не спростовують викладених в ухвалі обґрунтованих висновків суду першої інстанції та не можуть бути підставами для скасування ухвали господарського суду першої інстанції.

За таких обставин суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що ухвала суду першої інстанції ґрунтується на фактичних обставинах та прийнята відповідно до норм чинного законодавства, а тому підстави для її скасування відсутні. Отже, відсутні підстави для задоволення апеляційної скарги.

Витрати, пов`язані з розглядом апеляційної скарги, покладаються на апелянта та можуть бути розподілені судом першої інстанції за результатами розгляду спору по суті.

Відповідно до п.2 ч.1 ст.287 ГПК України ухвали суду першої інстанції про зупинення провадження після їх перегляду в апеляційному порядку не підлягають касаційному оскарженню.

Керуючись ст.ст. 267-285 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Антимонопольного комітету України залишити без задоволення, а ухвалу Господарського суду міста Києва від 04 травня 2023 року - без змін.

2. Справу повернути до Господарського суду міста Києва .

3. Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню не підлягає.

Повний текст постанови складено 11.08.2023.

Головуючий суддя Т.П. Козир

Судді Г.А. Кравчук

Г.П. Коробенко