УХВАЛА

м. Київ

21.08.2023Справа № 910/11762/23

Суддя господарського суду міста Києва Ломака В.С., розглянувши

позовну заяву Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Добробуд»

до 1. Приватного акціонерного товариства «Київміськбуд»

2. Товариства з обмеженою відповідальністю «Елітпромсервіс»

3. Товариства з обмеженою відповідальністю «Фоксленд»

4. Товариства з обмеженою відповідальністю «Пайнлайн»

5. Приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Фесик Марії Олексіївни

6. Державного підприємства «СЕТАМ»

про визнання недійсним договорів, визнання недійсним акту, скасування реєстрації права власності, визнання недійсним свідоцтва про право власності, застосування наслідків недійсності правочинів,

ВСТАНОВИВ:

Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Добробуд» (далі - позивач) звернулось до господарського суду міста Києва з позовом до Приватного акціонерного товариства «Київміськбуд» (далі - відповідач-1), Товариства з обмеженою відповідальністю «Елітпромсервіс» (далі - відповідач-2), Товариства з обмеженою відповідальністю «Фоксленд» (далі - відповідач-3), Товариства з обмеженою відповідальністю «Пайнлайн» (далі - відповідач-4), Приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Фесик Марії Олексіївни (далі - відповідач-5), Державного підприємства «СЕТАМ» (далі - відповідач-6) про:

- визнання недійсним договору про реалізацію проекту капітального ремонту, серія та номер: б/н, виданий 22.02.2011 року, підписаного між ДП «Екос» Публічне акціонерне товариство «Холдингова компанія «Київміськбуд», Публічним акціонерним товариством «Холдингова компанія «Київміськбуд» та Товариством з обмеженою відповідальністю «Елітпромсервіс»;

- визнання недійсним Акту прийому-передачі об`єктів до Договору про реалізацію проекту капітального ремонту від 22 лютого 2011 року, серія та номер: б/н, виданий 07.08.2012 року, підписаного між ДП «Екос» Публічне акціонерне товариство «Холдингова компанія «Київміськбуд», Публічним акціонерним товариством «Холдингова компанія «Київмськбуд» та Товариством з обмеженою відповідальністю «Елітпромсервіс»;

- скасування реєстрації права власності Товариства з обмеженою відповідальністю «Елітпромсервіс» за адресою: м. Київ, вулиця Драйзера Теодора, будинок 5, нежитлова будівля, літера «Б», загальна площа 863, 5 кв. м., реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000; номер запису про право власності: 46502899; рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексним номер: 63230336 від 03.02.2022, приватний нотаріус Бєлломі Оксана Віталіївна, Київський міський нотаріальний округ, м. Київ;

- визнання недійсним договору купівлі-продажу нерухомого майна, серія та номер: 183, виданий 18.02.2022 року, підписаного між Товариством з обмеженою відповідальністю «Елітпромсервіс» та Товариством з обмеженою відповідальністю «Фоксленд», посвідченого приватним нотаріусом Каравай Надією Володимирівною, Київський міський нотаріальний округ, м. Київ;

- скасування реєстрації права власності Товариства з обмеженою відповідальністю «Фоксленд» за адресою: м. Київ, вулиця Драйзера Теодора, будинок 5, нежитлова будівля, літера «Б», загальна площа 863, 5 кв. м., реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000; номер запису про право власності: 46782339; рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 63546861 від 18.02.2022, приватний нотаріус Каравай Надія Володимирівна, Київський міський нотаріальний округ, м. Київ;

- визнання недійсними електронних торгів, що відбулись 19 жовтня 2022 року, № лоту 517390 з приводу продажу нежитлової будівлі, загальна площа 863, 5 кв. м., за адресою: м. Київ, вулиця Драйзера Теодора, будинок 5, літера «Б»;

- визнання недійсним свідоцтва про право власності на нежитлову будівлю від 08.11 2022 року, загальна площа 863, 5 кв. м., за адресою: м. Київ, вулиця Драйзера Теодора, будинок 5, літера «Б», виданого Товариству з обмеженою відповідальністю «Пайнлайн», приватним нотаріусом Івченко Анастасією Володимирівною, зареєстровано в реєстрі за номером 105 на підставі акту про проведені електроні торги за фіксованою ціною від 02.11.2022 року, який складеного приватним виконавцем Фесик Марією Олексіївною.

- скасування реєстрації права власності за Товариством з обмеженою відповідальністю «Пайнлайн» за адресою: м. Київ, вулиця Драйзера Теодора, будинок 5, нежитлова будівля, літера «Б», загальна площа 863, 5 кв. м., реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000; номер запису про право власності: 48369767; рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 65396501 від 08.11.2022, приватний нотаріус Івченко Анастасія Володимирівна, Київський міський нотаріальний округ, м. Київ;

- застосування наслідків недійсності правочинів.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, суд зазначає наступне.

Відповідно до статті 55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Конституційний Суд України у рішенні № 9-зп від 25 грудня 1997 року офіційно розтлумачив цю норму та зазначив, що частину першу статті 55 Конституції України треба розуміти так, що кожному гарантується захист прав і свобод у судовому порядку. Суд не може відмовити у правосудді, якщо громадянин України, іноземець, особа без громадянства вважають, що їх права і свободи порушені або порушуються, створено або створюються перешкоди для їх реалізації або мають місце інші ущемлення прав та свобод. Відмова суду у прийнятті позовних та інших заяв, скарг, оформлених відповідно до чинного законодавства, є порушенням права на судовий захист, яке згідно зі статтею 64 Конституції України не може бути обмежене.

Частиною 4 статті 11 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Так, згідно з рішеннями Європейського суду з прав людини від 20.05.2010 у справі "Пелевін проти України" та від 30.05.2013 у справі "Наталія Михайленко проти України", право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб. Отже, кожна держава встановлює правила судової процедури, зокрема й процесуальної заборони та обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Доступ до правосуддя здійснюється шляхом точного, послідовного і неухильного дотримання процесуального алгоритму, що передбачений, зокрема, Господарським процесуальним кодексом України.

Вимоги щодо змісту та форми позовних заяв визначені статтями 162, 164, 172 Господарського процесуального кодексу України.

При цьому, якщо подана позовна заява не відповідає таким вимогам, приписами частини 1 статті 174 Господарського процесуального кодексу України законодавець передбачив механізм залишення позовної заяви без руху задля забезпечення позивачу можливості у встановлений судом строк усунути недоліки позовної заяви, що забезпечить можливість вважати її такою, що подана у день її первинного подання та прийняття її судом до розгляду.

Залишення позовної заяви без руху - це тимчасовий захід, який застосовується судом з метою усунення позивачем недоліків позовної заяви та дотримання порядку її подання, визначеного Господарським процесуальним кодексом України.

У даному випадку, подана позовна заява не відповідала вимогам статей 162, 164 Господарського процесуального кодексу України, у зв`язку з чим господарський суд міста Києва своєю ухвалою від 28.07.2023 залишив вказану позовну заяву без руху, встановив строк та спосіб усунення недоліків.

16.08.2023 року через відділ діловодства господарського суду міста Києва надійшла заява позивача про усунення недоліків.

Проаналізувавши зміст наведеної заяви позивача і доданих до неї документів, суд дійшов висновку, що визначені ухвалою господарського суду міста Києва від 28.07.2023 недоліки позовної заяви позивачем не усунуто в частині уточнення позовної вимоги про застосування наслідків недійсності правочинів та зазначення правових підстав такої вимоги.

Так, господарський суд міста Києва в ухвалі від 28.07.2023 у справі № 910/11762/23 зазначав позивачу, що предмет позову, тобто певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення, повинен бути чітко визначений позивачем у прохальній частині позовної заяви, оскільки резолютивна рішення суду, по суті, відображає позовні вимоги, викладені у прохальній частині позовної заяви, та повинна викладатися чітко й безумовно.

З прохальної частини позовної заяви вбачається, що позивач звернувся до суду з вимогою, зокрема про застосування наслідків недійсності правочинів.

Проте, позивач не вказав, які саме наслідки та якого конкретно правочину позивач просить застосувати суд, а також відповідний механізм застосування таких наслідків.

З наведених підстав, суд запропонував позивачу усунути такий недолік позовної заяви шляхом уточнення позовної вимоги про застосування наслідків недійсності правочинів, виклавши таку вимогу чітко та безумовно.

У поданій заяві про усунення недоліків, Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Добробуд» в особі Голови Чайки Галини Володимирівни посилаючись на загальні положення цивільного законодавства та судову практику вказувало на те, що за своєю правовою природою електронні торги прирівнюються до правочину.

Водночас у позові, Об`єднанням співвласників багатоквартирного будинку «Добробуд» в особі Голови Чайки Галини Володимирівни заявлено окрему вимогу про застосування наслідків недійсності правочинів.

Зважаючи на те, що позивачем ані у позові, ані у заяві про усунення недоліків не вказано які саме наслідки та яких конкретно правочинів (з відповідним зазначенням дат вчинення таких правочинів, їх реквізитів та суб`єктного складу) позивач просить застосувати суд, а також не зазначено відповідний механізм застосування таких наслідків (наприклад, двостороння реституція, відшкодування збитків тощо), суд позбавлений можливості встановити дійсний зміст позовних вимог (спосіб (способи) захисту прав або інтересів, який позивач просить суд визначити у рішенні) та встановити підвідомчість даного спору господарському суду.

Крім того, суд зазначає, що за умови, заявлення позовної вимоги про визнання правочину недійсним без застосування наслідків такої недійсності, судовий збір сплачується як з немайнового спору. За позовною вимогою про застосування наслідків недійсності правочину судовий збір сплачується залежно від вартості майна (суми коштів), стосовно якого (якої) заявлено вимогу. У випадку об`єднання відповідних вимог судовий збір підлягає сплаті з вимог як немайнового, так і майнового характеру.

Беручи до уваги те, що позивачем не вказано, які саме наслідки та якого конкретно правочину позивач просить застосувати суд, а також відповідного механізму застосування таких наслідків, суд позбавлений можливості встановити який саме розмір судового збору підлягає сплаті при зверненні до суду з заявленими позивачем позовними вимогами і перевірити, чи не були останнім порушені вимоги пункту 2 частини 1 статті 164 Господарського процесуального кодексу України.

З огляду на викладене вище, суд вказує, що позивачем не у повному обсязі усунуті визначені ухвалою господарського суду міста Києва від 28.07.2023 у справі № 910/11762/23 недоліки.

Приписами частини 4 статті 174 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Відповідно до частини 6 статті 174 Господарського процесуального кодексу України про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу, яку може бути оскаржено. Копія позовної заяви залишається в суді.

При цьому, суд звертає увагу позивача, що в силу пункту 8 статті 174 Господарського процесуального кодексу України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення недоліків.

Керуючись статтями 174 та 234 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд міста Києва

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Добробуд» вважати неподаною та повернути особі, що звернулася із позовною заявою.

2. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання (21.08.2023 року) та може бути оскаржена протягом десяти днів шляхом подання апеляційної скарги, з урахуванням положень п. 17.5 ч. 1 ПЕРЕХІДНИХ ПОЛОЖЕНЬ Господарського процесуального кодексу України.

Суддя В.С. Ломака