ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про закриття підготовчого провадження

та призначення справи до судового розгляду по суті

"09" серпня 2023 р. м. Київ Справа № 911/58/23

Суддя Грабець С.Ю., розглянувши матеріали справи

за позовом приватного акціонерного товариства Страхової компанії Енергорезерв

до товариства з обмеженою відповідальністю Київхліб Агро

про стягнення заборгованості,

за участю представників:

позивача: Гаращенка І.В. адвоката (посвідчення №КВ5373 від 22.12.2014 року);

відповідача: Довгалюка Р.О. адвоката (довіреність від 03.07.2023 року),

ВСТАНОВИЛА:

у провадженні Господарського суду Київської області перебуває справа за позовом приватного акціонерного товариства Страхової компанії Енергорезерв (далі позивач) до товариства з обмеженою відповідальністю Київхліб Агро (далі відповідач) про стягнення заборгованості у сумі 464 375,45 грн.

Ухвалою суду від 17.05.2023 року підготовче засідання відкладене на 05 липня 2023 року.

29 червня 2023 року на електронну адресу Господарського суду Київської області від Бучанської районної військової адміністрації надійшли письмові пояснення на виконання вимог ухвали суду від 17.05.2023 року, долучені до матеріалів справи.

05 липня 2023 року через канцелярію Господарського суду Київської області від представника відповідача надійшло клопотання про роз`єднання позовних вимог. Також, від представника відповідача надійшло клопотання, в якому він просив суд витребувати у позивача оригінали письмових документів, долучених до матеріалів справи. Крім цього, представника відповідача надав додаткові письмові пояснення щодо обставин справи.

Представник відповідача у засіданні в обґрунтування клопотання про роз`єднання позовних вимог послався на те, що предметом розгляду в цій справі є стягнення заборгованості за порушення відповідачем умов договорів оренди землі №ЕР-31 від 09.03.2021 року, №ЕР-1 від 09.03.2021 року, №ЕР-2 від 09.03.2021 року, які, на думку представника відповідача, є різним, тому він просив суд роз`єднати позовні вимоги на три окремі справи, за кожним договором окремо.

У засіданні представник позивача проти задоволення вищевказаного клопотання заперечував.

Згідно з ч. 1 ст. 173 Господарського процесуального кодексу України, в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги. Похідною позовною вимогою є вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги).

Відповідно до ч. 6 ст. 173 Господарського процесуального кодексу України, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи вправі до початку розгляду справи по суті роз`єднати позовні вимоги, виділивши одну або декілька об`єднаних вимог в самостійне провадження, якщо це сприятиме виконанню завдання господарського судочинства. Розгляд позовних вимог, виділених у самостійне провадження, здійснює суддя, який прийняв рішення про роз`єднання позовних вимог.

Частиною 1 ст. 2 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Суд розглянув вищевказане клопотання та дійшов наступних висновків.

Як вбачається з матеріалів справи, 03 січня 2023 року приватне акціонерне товариство страхова компанія «Енергорезерв» звернулось до Господарського суду Київської області із вимогами про стягнення заборгованості за порушення відповідачем умов договорів оренди землі №ЕР-31 від 09.03.2021 року, №ЕР-1 від 09.03.2021 року, №ЕР-2 від 09.03.2021 року.

Згідно з ч. 1 ст. 14 Господарського процесуального кодексу України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у господарських справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 Господарського процесуального кодексу України, судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін.

Частиною 2 ст. 13 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Згідно з ч. 3 ст. 13 Господарського процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Відповідно до статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Згідно з ч. 4 ст. 11 Господарського процесуального кодексу України, суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

У справі "Салов проти України" Європейський суд з прав людини зазначив, що принцип рівності сторін у процесі вимагає, щоб кожній стороні надавалася розумна можливість представляти справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно другої сторони.

Змагальність означає таку побудову судового процесу, яка дозволяє всім особам - учасникам певної справи відстоювати свої права та законні інтереси, свою позицію у справі.

Принцип змагальності є процесуальною гарантією всебічного, повного та об`єктивного з`ясування судом обставин справи, ухвалення законного, обґрунтованого і справедливого рішення у справі.

Частиною 1 ст. 74 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Так, враховуючи вищевикладене, позивач скористався своїми процесуальними правами щодо звернення до суду за захистом своїх порушених прав, а суд відповідно до ч. 1 ст. 14 Господарського процесуального кодексу України, розглядає справу в межах заявлених позовних вимог, тому клопотання представника відповідача про роз`єднання позовних вимог задоволенню судом не підлягало.

Також, у засіданні представник відповідача заявив клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку для подання письмових пояснень щодо обставин справи.

Представник позивача проти вищевказаного клопотання заперечував.

Відповідно до ч. 1 ст. 119 Господарського процесуального кодексу України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Частиною 4 ст. 119 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подані заява, скарга, документи тощо), стосовно якої пропущено строк.

Суд, розглянувши у засіданні клопотання представника відповідача про поновлення пропущеного процесуального строку для подання письмових пояснень щодо обставин справи, визнав його таким, що підлягає задоволенню, причини пропуску процесуального строку для його подання поважними, поновив його та долучив до матеріалів справи.

У засіданні представник відповідача заявлене ним клопотання про витребування доказів підтримав.

Представник позивача проти вищевказаного клопотання не заперечував.

Згідно з ч. 1 ст. 74 Господарського процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Відповідно до ч. 3 ст. 74 Господарського процесуального кодексу України, докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Частиною 1 ст. 81 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що учасник справи у разі неможливості самостійно надати докази вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений в частинах другій та третій статті 80 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

Будь-яка особа, в якої знаходиться доказ, повинна видати його на вимогу суду (ч. 6 ст. 81 Господарського процесуального кодексу України).

Згідно з ч. 1 ст. 177 Господарського процесуального кодексу України, завданнями підготовчого провадження є: остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов висновку про те, що клопотання представника відповідача про витребування доказів підлягало задоволенню.

У підготовчому засіданні 05 липня 2023 року оголошена перерва до 02 серпня 2023 року.

31 липня 2023 року на електронну адресу суду представник позивача направив додаткові письмові пояснення щодо обставин справи.

Представником позивача в засіданні були надані представнику відповідача для огляду оригінали документів, долучених до матеріалів справи.

Також, у засіданні представник позивача заявив клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку для надання письмових пояснень щодо обставин справи.

Представник відповідача проти вищевказаного клопотання не заперечував.

Суд, розглянувши у засіданні клопотання представника позивача про поновлення пропущеного процесуального строку для подання письмових пояснень щодо обставин справи, визнав його таким, що підлягає задоволенню, причини пропуску процесуального строку для його подання поважними, поновив його та долучив до матеріалів справи.

Представник відповідача просив відкласти розгляд справи, у зв`язку з подання письмових пояснень щодо обставин справи.

Представник позивача проти задоволення вищевказаного клопотання не заперечував.

Суд, розглянувши у засіданні клопотання представника відповідача про відкладення розгляду справи, визнав його таким, що підлягало задоволенню.

У підготовчому засіданні 02 серпня 2023 року оголошена перерва до 09 серпня 2023 року.

09 серпня 2023 року на електронну адресу суду представник відповідача направив заперечення на додаткові письмові пояснення представника позивача.

У засіданні представник відповідача заявив клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку для подання заперечень на додаткові письмові пояснення представника позивача.

Представник позивача проти вищевказаного клопотання не заперечував.

Суд, розглянувши у засіданні клопотання представника відповідача про поновлення пропущеного процесуального строку для подання заперечень на додаткові письмові пояснення представника позивача, визнав його таким, що підлягає задоволенню, причини пропуску процесуального строку для його подання поважними, поновив його та долучив до матеріалів справи.

У підготовчому засіданні представник позивача заявлені вимоги підтримав, вважав їх обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Представник відповідача у засіданні проти задоволення позову заперечував.

Згідно з ч. 1 ст. 177 Господарського процесуального кодексу України, завданнями підготовчого провадження є: остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Відповідно до ч. 1 ст. 181 Господарського процесуального кодексу України, для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання.

Частиною 2 ст. 177 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання.

З метою забезпечення правильного і своєчасного розгляду справи по суті, суд заслухав пояснення представника позивача щодо обставин справи, з`ясував достатність поданих доказів та дійшов висновку про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 185 Господарського процесуального кодексу України, за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", ч. 1 ст. 2, ч. 4 ст. 11, ч. ч. 1, 2, 3 ст. 13, ч. ч. 1, 3 ст. 74, ч. 1 ст. 81, ч. ч. 1, 4 ст. 119, ч. ч. 1, 6 ст. 173, ч. ч. 1, 2 ст. 177, ч. 1 ст. 181, п. 3 ч. 2 ст. 185, ст. 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

ПОСТАНОВИВ:

1. закрити підготовче провадження та призначити справу до судового розгляду по суті на "13" вересня 2023 року о 12 год. 00 хв. (засідання відбудеться в приміщенні Господарського суду Київської області за адресою: м. Київ, вул. С. Петлюри, 16/108, зал №2);

2. повідомити учасників справи, що інформацію по справі, що розглядається, учасники справи можуть отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: http://ko.arbitr.gov.ua/sud5012;

3. направити копії цієї ухвали учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили у порядку, встановленому ст. 235 Господарського процесуального кодексу України, та оскарженню не підлягає.

Ухвала підписана 11.08.2023 року.

Суддя С. Грабець