ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09.08.2023м. ДніпроСправа № 904/3291/22 (904/1729/23)

Господарський суд Дніпропетровської області у складі судді Соловйової А.Є., за участю секретаря судового засідання Фітісової Д.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження справу

за позовом Адвокатського об`єднання "КОМПЛЕКС ГРУП", м. Дніпро

до Товариства з обмеженою відповідальністю "ГАДЖЕТ ТРЕЙДІНГ", м.Дніпро

відповідача-2 Товариства з обмеженою відповідальністю "ЛАКІ ЛАЙНС", м. Дніпро

третьої особи-1, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - Головне управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області, Дніпро

третьої особи-2, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача-2 - Товариство з обмеженою відповідальністю "Кредитні інновації", м.Дніпро

третьої особи-3, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача-2 - Товариство з обмеженою відповідальністю "ЦЕТЕХНО", м. Одеса

третьої особи-4, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача-2 - Товариство з обмеженою відповідальністю "ІСІДА ДЕВЕЛОПМЕНТ ГРУП", м. Одеса

третьої особи-5, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача-2 - Товариство з обмеженою відповідальністю "ХОЛОКС ТРЕЙД", м. Одеса

про визнання недійсним договору відступлення прав вимоги

Представники:

від позивача: Доненко В.В., ордер серія АЕ №1136749 від 27.05.2022

від відповідача-1: Шмалько Ю.О., довіреність б/н від 20.12.2022

від відповідача-2: не з`явився

від третьої особи без самостійних вимог-1: не з`явився

від третьої особи без самостійних вимог-2: не з`явився

від третьої особи без самостійних вимог-3: Сакали М.Я., ордер серія ВН №1239339 від 11.04.2023

від третьої особи без самостійних вимог-4: не з`явився

від третьої особи без самостійних вимог-5: не з`явився

СУТЬ СПОРУ:

Адвокатське об`єднання "КОМПЛЕКС ГРУП" звернулось до Господарського суду Дніпропетровської області з позовом до відповідача-1 Товариства з обмеженою відповідальністю "ГАДЖЕТ ТРЕЙДІНГ", відповідача-2 Товариства з обмеженою відповідальністю "ЛАКІ ЛАЙНС" про визнання недійсним договору відступлення прав вимоги.

Судом за допомогою автоматизованої системи документообігу суду встановлено, що 08.11.2022 Господарським судом Дніпропетровської області відносно відповідача-1 - Товариства з обмеженою відповідальністю "ГАДЖЕТ ТРЕЙДІНГ" (49000, м. Дніпро, пр. Дмитра Яворницького, буд. 41, ) відкрито провадження у справі про банкрутство №904/3291/22, що перебуває на розгляді судді Господарського суду Дніпропетровської області Соловйової А. Є.

21.10.2019 року набув чинності Кодекс України з процедур банкрутства.

Відповідно до положень частини 1, 2 статті 7 Кодексу України з процедур банкрутства передбачено, що спори, стороною в яких є боржник, розглядаються господарським судом за правилами, передбаченими Господарським процесуальним кодексом України, з урахуванням особливостей, визначених цією статтею. Господарський суд, у провадженні якого перебуває справа про банкрутство, в межах цієї справи вирішує всі майнові спори, стороною в яких є боржник; спори з позовними вимогами до боржника та щодо його майна; спори про визнання недійсними результатів аукціону; спори про визнання недійсними будь-яких правочинів, укладених боржником; спори про повернення (витребування) майна боржника або відшкодування його вартості відповідно; спори про стягнення заробітної плати; спори про поновлення на роботі посадових та службових осіб боржника; спори щодо інших вимог до боржника. Склад учасників розгляду спору визначається відповідно до Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до витягу з протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду, на підставі положень частини 3 ст.7 Кодексу України з процедур банкрутства матеріали справи №904/3291/22(904/1729/23) передані до розгляду судді Соловйовій А.Є.

Ухвалою суду від 10.04.2023 прийнято матеріали справи №904/3291/22(904/1729/23) за позовом Адвокатського об`єднання "КОМПЛЕКС ГРУП" до відповідача-1 Товариства з обмеженою відповідальністю "ГАДЖЕТ ТРЕЙДІНГ", відповідача-2 Товариства з обмеженою відповідальністю "ЛАКІ ЛАЙНС" про визнання недійсним договору відступлення прав вимоги. Розгляд справи постановлено здійснювати за правилами загального позовного провадження. Призначено підготовче засідання на 09.05.2023 о 10:30 год. Залучено до участі у справі в якості третьої особи-1, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - Головне управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області (49005, м. Дніпро, вул. Сімферопольська, буд. 17-А, ). Залучено до участі у справі в якості третьої особи-2, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача-2 - Товариство з обмеженою відповідальністю "Кредитні інновації" (49000, м. Дніпро, пл. Героїв Майдану, буд. 1, ). Залучено до участі у справі в якості третьої особи-3, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача-2 - Товариство з обмеженою відповідальністю "ЦЕТЕХНО" (65007, м. Одеса, вул. Новощіпний ряд, буд. 15/17, ).

12.04.2023 від третьої особи-3 надійшло клопотання б/н від 11.04.2023, в якому просить суд внести відомості про ТОВ "ЦЕТЕХНО", як третю особу до електронної справи №904/3291/22, включно з провадженням №904/1729/23.

13.04.2023 від відповідача-1 електронною поштою надійшов відзив б/н від 13.04.2023 на позовну заяву.

20.04.2023 відповідачем-1 подано повідомлення №14888 від 20.04.2023 про надання адвокату доступу до справи за допомогою Електронного кабінету користувача ЄСІТС.

25.04.2023 відповідачем-2 подано відзив б/н від 14.04.2023 на позовну заяву.

27.04.2023 третьою особою-2 подано пояснення третьої сторони б/н від 17.04.2023 щодо позову.

27.04.2023 від третьої особи-3 надійшли письмові пояснення б/н від 25.04.2023 щодо позовної заяви.

01.05.2023 третьою особою-3 подано письмові пояснення б/н від 28.03.2023 щодо відзиву ТОВ "ЛАКІ ЛАЙНС" на позовну заяву.

Суд долучив подані документи до матеріалів справи.

У підготовче засідання, призначене на 09.05.2023, представник відповідача та третіх осіб-1,2,3 не з`явились, про дату, час та місце проведення підготовчого засідання повідомлені належним чином.

У підготовче засідання, призначене на 09.05.2023, з`явився представник позивача та представник відповідача-1.

Представник позивача заявив усне клопотання про залучення до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача-2 - Товариство з обмеженою відповідальністю "ІСІДА ДЕВЕЛОПМЕНТ ГРУП" та третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача-2 - Товариство з обмеженою відповідальністю "ХОЛОКС ТРЕЙД".

Щодо усного клопотання позивача про залучення третіх осіб на стороні відповідача-2, судом встановлено таке.

Як вбачається з матеріалів справи, за Договором відступлення прав вимоги №02/12 від 02.12.2019 ТОВ "ГАДЖЕТ ТРЕЙДІНГ" відступило право вимоги до ТОВ "ЦЕТЕХНО" за отримані товари на суму 586 974 385,09 грн новому кредитору - Товариству з обмеженою відповідальністю "ЛАКІ ЛАЙНС".

В подальшому, ТОВ "ЛАКІ ЛАЙНС" відступило ТОВ "КРЕДИТНІ ІННОВАЦІЇ" право вимоги до ТОВ "ЦЕТЕХНО" за Договором факторингу №21/12/2020 від 21.12.2020 на ту ж суму - 586 974 385,09 грн.

21.12.2020 ТОВ "КРЕДИТНІ ІННОВАЦІЇ" відступило ТОВ "ІСІДА ДЕВЕЛОПМЕНТ ГРУП" право вимоги до ТОВ "ЦЕТЕХНО" за Договором факторингу №001-20201221 на суму 299 406 945,34 грн та ТОВ "ХОЛОКС ТРЕЙД" за Договором факторингу №002-20201221 на суму 287 567 439,75 грн.

Отже, Товариство з обмеженою відповідальністю "ІСІДА ДЕВЕЛОПМЕНТ ГРУП" та Товариство з обмеженою відповідальністю "ХОЛОКС ТРЕЙД" є останніми набувачами прав вимоги до Товариства з обмеженою відповідальністю "ЦЕТЕХНО", які були первісно передані на підставі оскаржуваного Договору №02/12 від 02.12.2019.

Таким чином, як зазначив позивач, у разі визнання Договору відступлення прав вимоги №02/12 від 02.12.2019 недійсним, рішення суду може вплинути на права та обов`язки ТОВ "ІСІДА ДЕВЕЛОПМЕНТ ГРУП" та ТОВ "ХОЛОКС ТРЕЙД", як набувачів права вимоги то Товариства з обмеженою відповідальністю "ЦЕТЕХНО".

Ухвалою суду від 09.05.2023:

- залучено до участі у справі в якості третьої особи-4, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача-2 - Товариство з обмеженою відповідальністю "ІСІДА ДЕВЕЛОПМЕНТ ГРУП" (65045, Одеська обл., місто Одеса, вул.Велика Арнаутська, Будинок 76, офіс 6, );

- залучено до участі у справі в якості третьої особи-5, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача-2 - Товариство з обмеженою відповідальністю "ХОЛОКС ТРЕЙД" (65079, Одеська обл., місто Одеса, Куликове поле, Будинок 1, кабінет 5, );

- зобов`язано позивача протягом п`яти днів з дня оголошення вступної та резолютивної частини даної хвали направити копію позовної заяви з доданими до неї документами третім особам-4,5, докази направлення надати суду;

- зобов`язано відповідачів протягом п`яти днів з дня оголошення вступної та резолютивної частини даної хвали направити копію відзиву на позовну заяву з доданими до нього документами третім особам- 4, 5, докази направлення надати суду;

- запропоновано третім особам-4,5 до засідання подати письмові пояснення щодо позовних вимог (за наявності);

- відкладено підготовче засідання на 06.06.2023 о 10:00 год.

На виконання вимог ухвали суду від 09.05.2023 позивачем 16.05.2023 через канцелярію суду подано клопотання б/н від 11.05.2023 про долучення до матеріалів справи доказів направленя копії позовної заяви з доданими до неї документами третім особам-4, 5.

Суд долучив клопотання з доданими доказами до матеріалів справи.

05.06.2023 від позивача на електронну почту суду надійшло клопотання б/н від 02.06.2023 про долучення до матеріалів справ додаткових доказів.

Суд долучив клопотання з доданими додатковими доказами до матеріалів справи.

06.06.2023 від третьої особи-3 через електронний суд надійшли письмові пояснення, в яких третя особи-3 просить визнати неналежним, недопустимим та недостовірним доказом - Звіт за результатами аналізу фінансово-господарського стану, інвестиційної та іншої діяльності, становища на ринках ТОВ "ГАДЖЕТ ТРЕЙДІНГ", підписаний В.Б.Ємельяновим.

Суд долучив письмові пояснення до матеріалів справи.

В підготовчому засідання 06.06.2023 приймали участь представники позивача, відповідача-1 та третьої особи-3.

Інші учасники справи в підготовче засідання 06.06.2023 не з`явились, про дату, час та місце його проведення були повідомлені належним чином.

В підготовчому засіданні суд з`ясував у представника відповідача-1 про виконання вимог ухвали суду від 09.05.2023 щодо направлення копії відзиву на позовну заяву з доданими до нього документами третім особам- 4, 5.

Представник відповідача-1 повідомив суд, що ухвала суду від 09.05.2023 ним не виконана.

Приймаючи до уваги вищевикладені обставини, в зв`язку з невиконанням відповідачами ухвали суду від 09.05.2023, з метою дотримання засад змагальності, рівності учасників справи у судовому процесі, ухвалою суду від 06.06.2023 відкладено підготовче засідання на 29.06.2023 о 09:30 год.

06.06.2023 від відповідача-1 на електронну адресу суду надійшли докази направлення копії відзиву на позовну заяву з доданими до нього документами на адресу третіх осіб-4, 5.

08.06.2023 відповідачем-2 через канцелярію суду подано клопотання про долучення до матеріалів справи доказів направлення копії відзиву на позовну заяву з доданими до нього документами на адресу третіх осіб-4, 5.

Суд долучив подані докази до матеріалів справи.

В підготовчому засідання 29.06.2023 приймали участь представники позивача, відповідача-1 та третьої особи-3.

Інші учасники справи в підготовче засідання 29.06.2023 не з`явились, про дату, час та місце його проведення були повідомлені належним чином.

Ухвалою суду від 29.06.2023 закрито підготовче провадження, справу призначено до розгляду по суті в засіданні на 18.07.2023 о 12:45 год.

В судовому засіданні 18.07.2023 приймали участь представники позивача, відповідача-1 та третьої особи-3.

Інші учасники справи в судове засідання 18.07.2023 не з`явились, про дату, час та місце його проведення були повідомлені належним чином.

В судовому засіданні 18.07.2023 суд надав вступне слово представникам позивача, відповідача-1.

Представник позивача підтримав позовні вимоги в повному обсязі.

Представника відповідача-1 визнав позовні вимоги позивача.

Представник третьої особи-3 оголосив зміст пояснень, в яких заперечує проти задоволення позовних вимог.

Ухвалою суду від 18.07.2023 відкладено розгляд справи по суті в засіданні на 09.08.2023 о 11:00 год.

В судовому засіданні 09.08.2023 приймали участь представники позивача, відповідача-1 та третьої особи-3.

В судовому засіданні 09.08.2023 оголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши присутніх представників, господарський суд

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 08.11.2022 відкрито провадження за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "ЦЕТЕХНО" у справі №904/3291/22 про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "ГАДЖЕТ ТРЕЙДІНГ" (49000, м. Дніпро, пр. Дмитра Яворницького, буд. 41, ).

За результатами попереднього засідання ухвалами від 31.01.2023 господарський суд визнав грошові вимоги:

- Головного управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області на загальну суму 2 590 459,95 грн, з яких 4962,00 грн - судовий збір, 2 585 497,95 грн - вимоги щодо сплати ЄСВ та податків і зборів по недоїмкам з урахуванням пені за період вересень 2019 - червень 2020 року;

- Адвокатського об`єднання "КОМПЛЕКС ГРУП" (надалі - АО "КОМПЛЕКС ГРУП", Позивач) на загальну суму 1 258 369,00 грн, з яких 4962,00 грн - сума судового збору, 1 253 407,00 грн - вартість фактично наданих послуг (гонорару) за договором про надання правової допомоги від 17.03.2021, укладеним між ТОВ ГАДЖЕТ ТРЕЙДІНГ (Замовник) та АО КОМПЛЕКС ГРУП (Виконавець).

Додатковою угодою від 22.03.2021 до зазначеного договору сторони домовились про комплексне юридичне супроводження Виконавцем спору Замовника із Товариством з обмеженою відповідальністю "ЦЕТЕХНО" за позовною заявою ТОВ "ГАДЖЕТ ТРЕЙДІНГ" до ТОВ "ЦЕТЕХНО" про стягнення боргу у розмірі 991 073 530,82 грн.

При виконанні договору про надання правової допомоги АО "КОМПЛЕКС ГРУП" підготувало на направило до Господарського суду Одеської області позов про стягнення з ТОВ "ЦЕТЕХНО" (код 43058939) на користь ТОВ "ГАДЖЕТ ТРЕЙДІНГ" (боржник у справі №904/3291/22) боргу за поставлені протягом жовтня-листопада 2019 року товари на загальну суму 991 073 530,82 грн. У подальшому адвокати АО "КОМПЛЕКС ГРУП" здійснювали правове супроводження спору (справа №916/939/21) в господарських судах першої та апеляційної інстанцій.

Рішенням Господарського суду Одеської області від 12.10.2021 у справі №916/939/21 зазначений позов ТОВ "ГАДЖЕТ ТРЕЙДІНГ" задоволено у повному обсязі.

Постановою Південно-західного апеляційного господарського суду від 11.07.2022 рішення суду першої інстанції скасовано і прийнято нове рішення, яким у задоволенні позову ТОВ "ГАДЖЕТ ТРЕЙДІНГ" відмовлено повністю.

Суд апеляційної інстанції у постанові від 11.07.2022 у справі №916/939/21 встановив, що ТОВ "ГАДЖЕТ ТРЕЙДІНГ" протягом жовтня-листопада 2019 року дійсно поставило ТОВ "ЦЕТЕХНО" товар на загальну суму 991 073 530,82 грн на виконання договорів поставки №150819 від 15.08.2019 та купівлі продажу ОФ 25/09-19 від 25.09.2019.

При цьому апеляційний господарський суд зазначив, що на момент розгляду справи ТОВ "ГАДЖЕТ ТРЕЙДІНГ" не є кредитором ТОВ "ЦЕТЕХНО" за зобов`язаннями з оплати згаданих товарів з огляду на наступне:

1. ТОВ "ЦЕТЕХНО" перерахувало в часткову оплату товарів грошову суму 4 053 500,00 грн;

2. Зобов`язання ТОВ "ЦЕТЕХНО" на суму 45 646,04 грн припинились на підставі Угоди про зарахування зустрічних однорідних вимог;

3. ТОВ "ЦЕТЕХНО" частково розрахувалось за поставлені за договором №150819 від 15.08.2019 товари шляхом передання ТОВ "ГАДЖЕТ ТРЕЙДІНГ" 32-х переказних та простих векселів на загальну суму 400 000 000,00 грн;

4. За договором відступлення права вимоги від 02.12.2019 №02/12 ТОВ "ГАДЖЕТ ТРЕЙДІНГ" відступило право вимоги до ТОВ "ЦЕТЕХНО" за отримані товари на суму 586 974 385,09 грн новому кредитору - Товариству з обмеженою відповідальністю "ЛАКІ ЛАЙНС" (надалі - Відповідач-2).

Копія зазначеного договору про відступлення права вимоги від 02.12.2019 №02/12 (договір цесії) була надана відповідачем у справі №916/939/21 ТОВ ЦЕТЕХНО на стадії апеляційного провадження. Отже, саме тоді Позивач вперше дізнався про її існування та текст.

Так, у справі №916/939/21 встановлено, що 15 серпня 2019 року між ТОВ «ГАДЖЕТ ТРЕЙДІНГ» (постачальник) та ТОВ «ЦЕТЕХНО» (покупець) був укладений договір поставки №15081 на виконання якого ТОВ "ГАДЖЕТ ТРЕЙДІНГ" передав, а ТОВ "ЦЕТЕХНО" прийняв Товарів на суму 970 504 026,32 грн.

25 вересня 2019 року між ТОВ "ГАДЖЕТ ТРЕЙДІНГ" (продавець) та ТОВ "ЦЕТЕХНО" (покупець) був укладений договір купівлі-продажу товару № ОФ-25/09-19, на виконання якого ТОВ "ГАДЖЕТ ТРЕЙДІНГ" передало, а ТОВ «ЦЕТЕХНО» прийняло Товарів на суму 20 569 504,50 грн, загалом ТОВ "ГАДЖЕТ ТРЕЙДІНГ" передало, а ТОВ "ЦЕТЕХНО прийняло Товарів на загальну суму 991 073 530,82 грн.

Відповідно до умов п.3.4 Договору поставки №15081 від 15.08.2019 Покупець зобов`язується повністю сплатити загальну суму кожної партії Товару протягом одного банківського дня з моменту отримання відповідного рахунку.

Проте ТОВ "ГАДЖЕТ ТРЕЙДІНГ" відступило за договором відступлення права вимоги від 02.12.2019 на користь ТОВ "ЛАКІ ЛАЙНС" належне йому право вимоги за договорами поставки та купівлі-продажу (№15081 від 15.08.2019 та ОФ-25/09-19 від 25.09.2019 відповідно) до Боржника (ТОВ "ЦЕТЕХНО") на суму 586 974 385,09 грн (п.3.1. договору цесії). Новий Постачальник зобов`язався компенсувати Первісному постачальнику вартість прав вимоги, що відступається (відчужується) в порядку та умовах, передбачених Договором (п.2.1. договору).

Позивач зазначив, що мова формально йде про відплатне відступлення (продаж) права вимоги до третьої особи за номіналом. Але при цьому згідно п.3.2. договору цесії Новий постачальник зобов`язується компенсувати Первісному постачальнику вартість Прав Вимоги, вказану в.п.3.1. Договору в строк до 21.12.2024, тобто фактично з відстроченням платежу на строк понад 5 років.

При цьому, Позивач зазначив, що ТОВ "ГАДЖЕТ ТРЕЙДІНГ" відступило з такою великою відстрочкою компенсації реальне до стягнення право вимоги на значну суму і до боржника - ТОВ "ЦЕТЕХНО" (входить до групи "ЦИТРУС") зі значним обсягом ліквідних активів. Так, за інформацією, отриманою із відкритих джерел, згідно Фінансовій звітності за 2021 рік (роздруківка міститься в матеріалах справи) активи боржника на початок цього року складали 1 885 717 000,00 грн, а об`єм реалізованої продукції за 2020 рік склав 5 574 566 000,00 грн. На підтвердження ліквідності ТОВ "ЦЕТЕХНО" Позивачем надано також копії фінансової звітності та звіту незалежного аудитора ТОВ "ЦЕТЕХНО" за 2020 рік, надані відповідачем (ТОВ "ЦЕТЕХНО") в межах справи №916/939/21.

Замість ліквідного кредитора ТОВ "ЦЕТЕХНО", з можливістю отримати одразу оплату, ТОВ "ГАДЖЕТ ТРЕЙДІНГ" передало свої права по цій вимозі з відстрочкою на 5-ть років ТОВ "ЛАКІ ЛАЙНС", як зазначив Позивач, без будь якої виправданої економічної доцільності та належної обачності при виборі контрагента, оскільки: ТОВ "ЛАКІ ЛАЙНС" за отриманої від цього товариства інформацією, на момент укладення відповідного правочину:

- 3 моменту створення фактично не провадило жодної господарської діяльності;

- Наймана праця не використовувалась, окрім єдиного працівника Товариства - Директора, якому заробітна плата не виплачувалась;

- За період діяльності Товариства розмір задекларованих та сплачених податків дорівнює 0 гривень;

- Основний КВЕД 82.99 Надання інших допоміжних комерційних послуг, н.в.і.у. (забезпечення стенографічного документування та стенографічного запису судових засідань та транскрипцію (переписування) записаних матеріалів, таких як: судові доповіді або послуги із стенографування, громадські стенографічні послуги; введення титрів між кадрами в реальному часі (тобто одночасно) із трансляцією телевізійних програм, зустрічей, засідань, конференцій; послуги з нанесення кодів адрес; послуги з нанесення штрих-кодів; послуги організацій зі збирання коштів на контрактній основі або за винагороду, послуги з вилучення коштів за несплату; послуги із збирання грошей за паркування автомобілів; діяльність незалежних аукціоністів; адміністрування програм лояльності; перепродаж стартових пакетів та скретч-карток поповнення рахунку мобільного зв`язку без активації послуги зв`язку (з Консультаційного центру); інша допоміжна діяльність, яка надається підприємствам, не віднесена до інших угруповань);

- Фінансова звітність подана лише за 2018 рік (перший рік з моменту створення Товариства), що передував року правочину, відповідно до якої жодний рух капіталу відсутній, річна декларації з нульовими показниками;

- В році, в якому відбувся такий значний правочин, будь-яка звітність Товариством до цього моменту не подавалась, в обліку правочин з отримання відповідного права вимоги та з подальшою передачею такого права іншим суб`єктам не відображалось;

- Вимоги по оплаті до Боржника (ТОВ "ЦЕТЕХНО"), строк оплати яких настав з боку нового кредитору не пред`являлись;

- Розрахунковий рахунок у підприємства на момент укладення правочину взагалі був відсутній, відкритий був лише в серпні 2021 року;

- Договір з подальшого відступлення відповідного права вимоги так само відбувся без оплати з нерозумною відстрочкою платежу. Більш того зазначене відступлення відбулось на підставі договору факторингу, з наочним дефектом укладення та виконання такого Договору, оскільки логіка факторингу передбачає фінансування за відступлення права вимоги, коли фактор приймає на себе всі ризики стягнення отриманого права вимоги натомість попередньо фінансує Клієнта.

Позивач зазначив, що в матеріалах справи №916/939/21 також містяться копії наступних Договорів:

- Договору факторингу №21/12/2020 від 21.12.2020 року, за яким ТОВ "ЛАКІ

ЛАЙНС" відступило ТОВ "Кредитні інновації" право вимоги до ТОВ "ЦЕТЕХНО" за згаданими вище договорами поставки на ту ж суму 586 974 385,09 грн;

- Договору факторингу №001-20201221 від 21.12.2020, за яким ТОВ "Кредитні інновації" відступило ТОВ "ІСІДА ДЕВЕЛОПМЕНТ ГРУП" право вимоги до

ТОВ "ЦЕТЕХНО" за згаданими вище договорами поставки та купівлі продажу на загальну суму 299 406 945,34 грн;

- Договору факторингу №002-20201221 від 21.12.2020, за яким ТОВ "Кредитні інновації" відступило ТОВ "ХОЛОКС ТРЕЙД" право вимоги до ТОВ "ЦЕТЕХНО" за згаданими вище договорами поставки та купівлі продажу на загальну суму 287 567 439,75 грн.

Факт існування та укладення зазначених правочинів підтверджується Постановою Південно-західного апеляційного господарського суду від 11.07.2022 у справі №916/939/21.

Таким чином, Позивач вважає, що спірний правочин не мав жодної підприємницької та господарської доцільності для ТОВ "ГАДЖЕТ ТРЕЙДІНГ" і був в момент укладення явно економічно не виправданим та збитковим.

Крім того, Позивач повідомив суд, що невдовзі після укладення спірного договору цесії вимоги до ТОВ "ЦЕТЕХНО" на суму 586 974 385,00 грн були в один день 21.12.2019 декілька раз передані за згаданими вище договорами факторингу іншим підприємствам.

Усе зазначене у сукупності на думку Позивача свідчить про те, що при підписанні договору відступлення вимоги від 02.12.2019 №02/12 сторони діяли недобросовісно, зловживали правом на шкоду кредиторам як тим, вимоги яких вже існували (наприклад ДПС), так і, враховуючи великий строк компенсації за уступку вимоги (відповідні зобов`язання ще навіть не виникли згідно умовам правочину), кредиторам, строк виконання зобов`язань перед якими виник пізніше.

Крім того, в результаті підписання спірного договору ТОВ "ГАДЖЕТ ТРЕЙДІНГ" фактично позбавилось ліквідного активу на значну суму, що достеменно призвело до того, що боржник перестав бути платоспроможним і відносно нього порушено справу про банкрутство №904/3291/22.

Позивач також вважає, що спірний договір цесії напряму зачіпає права та інтереси як АО "КОМПЛЕКС ГРУП" (конкурсного кредитора у справі №904/3291/22 про банкрутство ТОВ "ГАДЖЕТ ТРЕЙДІНГ") так і інших кредиторів, з огляду на таке.

В результаті укладення договору про відступлення права вимоги від 02.12.2019 №02/12 ТОВ "ГАДЖЕТ ТРЕЙДІНГ" (боржник у справі №904/3291/22) позбувся фактично безоплатно (з відстрочкою можливої оплати вартості відступленої вимоги Новим постачальником на строк понад 5 років) ліквідного активу на особливо велику суму 586 974 385,09 грн. Зазначене призвело до відмови судом у задоволенні на цю суму позову Відповідача-1 до ТОВ "ЦЕТЕХНО", виникненню у зв`язку з цим у ТОВ "ГАДЖЕТ ТРЕЙДІНГ" стійкої неплатоспроможності, порушенню за заявою ТОВ "ЦЕТЕХНО" страви про банкрутство Відповідача-1.

Частиною 3 статті 215 Цивільного кодексу України унормовано, що якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).

Відповідно до приписів пункту 2.10 Постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 29.05.2013 №11 Про деякі питання визнання правочинів (господарських договорів) недійсними, чинне законодавство прямо не визначає кола осіб, які можуть бути позивачами у справах, пов`язаних з визнанням правочинів недійсними, господарському суду для вирішення питання про прийняття позовної заяви слід керуватися правилами статей 1 і 2 Господарського процесуального кодексу України. Отже, крім учасників правочину (сторін за договором), а в передбачених законом випадках - прокурора, державних та інших органів позивачем у справі може бути будь-яке підприємство, установа, організація, а також фізична особа, чиї права та охоронювані законом інтереси порушує цей правочин.

Аналіз наведених норм дає змогу дійти висновку, що кожна особа (в тому числі й Позивач) має право на захист свого порушеного, невизнаного або оспорюваного права чи законного інтересу, який не суперечить загальним засадам чинного законодавства. Порушення, невизнання або оспорювання суб`єктивного права є підставою для звернення особи за захистом свого права із застосуванням відповідного способу захисту.

На думку Позивача, оспорюваний правочин порушує (зачіпає) права та законні інтереси Позивача у цій справі, також враховуючи наступне.

Згідно п.8 додаткової угоди до згаданого вище Договору про надання правової допомоги від 17.03.2021, у разі ухвалення судом (Господарським судом Одеської області, Південно-західним апеляційним господарським судом, Верховним Судом у складі Касаційного господарського Суду) рішення на користь Замовника, а саме задоволення позовних вимог Замовника, Замовник зобов`язується додатково до гонорару, який буде розраховано відповідно до пунктів 3 та 4 даної додаткової угоди до договору про надання правової допомоги від 17.03.2021 сплатити Виконавцю винагороду, яка входить до складу гонорару, за складність справи та її значення для Замовника в розмірі 3% від суми фактично задоволених майнових вимог, що становить орієнтовно 29 732 205,93 грн.

Південно-західний апеляційний суд постановою від 11.07.2022 у справі №916/932/21 відмовив у задоволенні позовних ТОВ "ГАДЖЕТ ТРЕЙДГНГ" із зазначених правовідносин у переважній частині з посиланням саме на передачу (незаконну на думку Позивача) кредиторських прав від ТОВ "ГАДЖЕТ ТРЕЙДІНГ" до ТОВ "ЛАКІ ЛАЙНС".

В результаті цього Позивач у справі був позбавлений права на додаткову винагороду на суму 29 732 205,93 грн, що також свідчить про те, що Договір відступлення прав вимоги №02/12 від 02.12.2019 безумовно зачіпає права і законні інтереси АО "КОМПЛЕКС ГРУП".

Крім того, на думку Позивача, існують також правові передумови для визнання Договору відступлення прав вимоги від 02.12.2019 недійсним.

Так, спірний договір цесії від імені ТОВ "ГАДЖЕТ ТРЕЙДІНГ" підписаний "представником за довіреністю від 27.11.2017 року" Чебан А.І. Копію цієї довіреності представник ТОВ "ЦЕТЕХНО" надав до суду та позивачу при розгляді судової справи №916/939/21.

Згідно тексту абзацу першого довіреності від 27.11.2017, у якому саме і зазначені повноваження Представника, надані цим дорученням, ТОВ "ГАДЖЕТ ТРЕЙДІНГ" уповноважило Чабан А.І. представляти інтереси товариства у взаємовідносинах з будь-якими органами, установами, підприємствами, організаціями, а також з фізичними особами виключно з питань, пов`язаних з укладанням та підписанням договорів оренди (найму) будь-якого нерухомого майна.

Далі у наступних абзацах довіреності зазначено, що для виконання виключно саме згаданих вище повноважень, пов`язаних з укладанням та підписанням договорів оренди (найму) будь-якого нерухомого майна, Чебан А.І. вправі підписувати документи та здійснювати інші юридично значущі дії. Ця частина довіреності визначає обсяг прав, яким наділений представник (Чабан А.І) для виконання окресленого в абзаці першому довіреності повноваження, тобто має виключно похідну функцію від самого повноваження розкриваючи обсяг конкретних дій які може вчиняти представник задля реалізації наданих повноважень.

При цьому Позивач зазначив, що підписаний Чебан А.І. як договір відступлення права вимоги від 02.12.2019, так і первісний договір поставки не мають ніякого відношення до оренди (найму) будь-якого нерухомого майна.

З урахуванням цього Позивач вважає, що договір відступлення права вимоги від 02.12.2019 підписано ОСОБА_1 без достатніх для цього повноважень, у зв`язку з чим наявні підстави для визнання вказаного правочину недійсним.

В матеріалах справи міститься відзив Товариства з обмеженою відповідальністю "ГАДЖЕТ ТРЕЙДІНГ" на позовну заяву Адвокатського об`єднання "КОМПЛЕКС ГРУП", в якому Відповідач-1 визнав позовні вимоги АО "КОМПЛЕКС ГРУП" про визнання недійсним договору відступлення прав вимоги від 02.12.2019 №02/12 в повному обсязі.

В матеріалах справи міститься відзив Товариства з обмеженою відповідальністю "ЛАКІ ЛАЙНС" на позовну заяву Адвокатського об`єднання "КОМПЛЕКС ГРУП", в якому Відповідач-2 визнав позовні вимоги АО "КОМПЛЕКС ГРУП" про визнання недійсним договору відступлення прав вимоги від 02.12.2019 №02/12 в повному обсязі.

В той же час, в матеріалах справи містяться письмові пояснення Товариства з обмеженою відповідальністю "ЦЕТЕХНО", в яких товариство заперечує проти задоволення позовних вимог Адвокатського об`єднання "КОМПЛЕКС ГРУП".

В обґрунтування своїх заперечень щодо заявленого позову, ТОВ "ЦЕТЕХНО" зазначило, що вважає спірний договір таким, що укладений у відповідності до вимог законодавства; при його укладенні не було будь-яких заборон на вчинення оспорюваного правочину та які були б підставою для його визнання недійсним; відсутність порушеного права Позивача.

Предметом доказування у цій справі є наявність обставин, з яким закон пов`язує недійсність укладеного договору, а саме: відсутність реального вчинення господарських операцій, якими опосередковується виконання спірного правочину, відсутність будь-якої ділової чи підприємницької мети, фраудаторність спірного правочину.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши надані докази в їх сукупності, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог, виходячи з таких підстав.

Згідно з пунктом 1 частини 2 статті 11 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають з договорів та інших правочинів.

За змістом статті 202 ЦК України правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав і обов`язків.

Разом з тим, однією із основоположних засад цивільного законодавства є добросовісність (пункт 6 статті З ЦК України) і дії учасників цивільних правовідносин мають бути добросовісними. Тобто, відповідати певному стандарту поведінки, що характеризується чесністю, відкритістю і повагою інтересів іншої сторони договору або відповідного правовідношення.

В постанові від 28.10.2020 по справі № 910/10963/19 (п. 57.2.2.-57.2.3) Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду зробив правовий висновок про те, що добросовісність є однією із основоположних засад цивільного законодавства (пункт 6 статті З ЦК України) і дії учасників цивільних правовідносин мають бути добросовісними. Тобто, відповідати певному стандарту поведінки, що характеризується чесністю, відкритістю і повагою інтересів іншої сторони договору або відповідного правовідношення. Добросовісність означає прагнення особи сумлінно використовувати цивільні права та забезпечити виконання цивільних обов`язків, що зокрема підтверджується змістом частини 3 статті 509 цього Кодексу.

Отже, законодавець, навівши у тексті ЦК України зазначений принцип, установив у такий спосіб певну межу поведінки учасників цивільних правовідносин, тому кожен із них зобов`язаний сумлінно здійснювати свої цивільні права та виконувати цивільні обов`язки, у тому числі передбачати можливість завдання своїми діями (бездіяльністю) шкоди правам та інтересам інших осіб. Цей принцип не є суто формальним, оскільки його недотримання призводить до порушення прав та інтересів учасників цивільного обороту.

Між тим, ч. 5 ст.203 ЦК України передбачено, що правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.

Тобто, відповідно до ч. З ст. 203 ЦК України волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі. Недотримання цієї вимоги в момент вчинення правочину за змістом ч. 1 ст. 215 ЦК України є підставою його недійсності.

Вказана вимога до правочину містить дві складові, по-перше, відповідність волевиявлення внутрішній волі учасника правочину, по-друге, відсутність дефекту волі такого учасника, коли його воля зазнала протиправного впливу внаслідок обману, насильства, погрози, важких обставин або була спотворена внаслідок зловмисної домовленості представника суб`єкта з іншою стороною.

За загальними положеннями про недійсність правочину, визначеними статтею 215 ЦК України, підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами 1-3, 5 та 6 статті 203 ЦК України.

Згідно із положеннями частин 1-3, 5, 6 статті 203 Цивільного кодексу України:

- зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також моральним засадам суспільства;

- особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності;

- волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі;

- правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.

Отже, недійсність правочину зумовлюється наявністю недоліків його складових елементів, зокрема: незаконність змісту правочину, недотримання форми, невідповідність дефекту суб`єктного складу, невідповідність волевиявлення внутрішній волі.

Частиною 3 статті 215 ЦК України визначено, що якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).

За змістом статті 215 ЦК України, вимога про визнання оспорюваного правочину недійсним може бути заявлена як однією зі сторін правочину, так і іншою заінтересованою особою, права та законні інтереси якої порушено вчиненим правочином.

Відповідно до змісту статті 234 Цивільного кодексу України фіктивним є правочин, який вчинено без наміру створення правових наслідків, які обумовлювалися цим правочином. Фіктивний правочин визнається судом недійсним.

Для визнання правочину фіктивним суди повинні встановити наявність умислу в усіх сторін правочину. При цьому необхідно враховувати, що саме по собі невиконання правочину сторонами не означає, що укладено фіктивний правочин. Якщо сторонами не вчинено будь-яких дій на виконання такого правочину, суд ухвалює рішення про визнання правочину недійсним без застосування будь-яких наслідків.

У фіктивних правочинах внутрішня воля сторін не відповідає зовнішньому її прояву, тобто обидві сторони, вчиняючи фіктивний правочин, знають заздалегідь, що він не буде виконаний, тобто мають інші цілі, ніж передбачені правочином. Такий правочин завжди укладається умисно.

Отже, основними ознаками фіктивного правочину є: введення в оману (до або в момент укладення угоди) іншого учасника або третьої особи щодо фактичних обставин правочину, або дійсних намірів учасників; свідомий намір невиконання зобов`язань договору; приховування справжніх намірів учасників правочину.

Аналогічна правова позиція викладена у Постанові Верховного Суду від 09.02.2021 у справі №908/1152/18.

Фіктивний правочин характеризується тим, що сторони вчиняють такий правочин лише "про людське око", знаючи заздалегідь, що він не буде виконаним; вчиняючи фіктивний правочин, сторони мають інші цілі, ніж ті, що передбачені правочином. Фіктивним може бути визнаний будь-який правочин, якщо він не має на меті встановлення правових наслідків, які встановлені законом для цього виду правочину (дана правова позиція викладена в постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 07.12.2018 у справі № 910/7547/17, постанові Верховного Суду від 29.09.2020 р. у справі №№918/335/17).

Особа, яка є боржником перед своїми контрагентами, повинна утримуватись від дій, які безпідставно або сумнівно зменшують розмір її активів. У період, що передував відкриттю процедури банкрутства, або після порушення справи про банкрутство дії щодо будь-якого вилучення (відчуження) боржником своїх майнових активів є підозрілими і можуть становити втручання у право власності кредиторів, відтак, відчуження майна (в т.ч. дебіторської заборгованості) боржником має здійснюватись з огляду на права кредиторів щодо забезпечення їхніх вимог активами боржника, а неврахування інтересів кредиторів у такому випадку є зловживанням з боку боржника своїми правами щодо розпорядження майном як власника, за умови, що відчуження майна завідомо призводить до зменшення обсягу платоспроможності боржника і завдає шкоди кредиторам.

Інститут визнання недійсними правочинів боржника у межах справи про банкрутство є універсальним засобом захисту у відносинах неплатоспроможності та частиною єдиного механізму правового регулювання відносин неплатоспроможності, що спрямована на дотримання балансу інтересів не лише осіб які беруть участь у справі про банкрутство, а й осіб, залучених у справу про банкрутство, наприклад, контрагентів боржника. Визнання недійсними правочинів боржника у межах справи про банкрутство спрямоване на досягнення однієї з основних цілей процедури неплатоспроможності - максимально можливе справедливе задоволення вимог кредиторів (постанова Верховного суду України від 24.01.2019 у справі № 915/441/18).

Як вбачається з матеріалів справи, загальна сума Товару, яку ТОВ "ГАДЖЕТ ТРЕЙДІНГ" передало ТОВ "ЛАКІ ЛАЙНС" відповідно до договорів поставки №150819 від 15.08.2019 та купівлі продажу ОФ 25/09-19 від 25.09.2019 становить 991 073 530,82 грн.

Натомість, замість отримання оплати такої значної суми грошових коштів за поставлений Товар протягом одного дня з моменту поставки, як то передбачали умови Договору, що безумовно вплинуло б на платоспроможність Боржника у майбутньому, ТОВ "ГАДЖЕТ ТРЕЙДІНГ" відступило за договором відступлення права вимоги від 02.12.2019 на користь ТОВ "ЛАКІ ЛАЙНС" належне йому право вимоги за договорами поставки та купівлі-продажу (№ 15081 від 15.08.2019 та ОФ-25/09-19 від 25.09.2019) до Боржника (ТОВ "ЦЕТЕХНО" на особливо велику суму 586 974 385,09 грн.

Крім того, як зазначено у п. 3.2 оскаржуваного Договору від 02.12.2019 Новий постачальник зобовязується компенсувати Первісному постачальнику вартість Прав вимоги, вказану в пункті 3.1 Договору (586 974 395,05 грн), в строк до 21.12.2024 шляхом переказу коштів на рахунок Первісного постачальника.

Отже, замість ліквідного кредитора ТОВ "ЦЕТЕХНО", з можливістю отримати одразу оплату, ТОВ "ГАДЖЕТ ТРЕЙДІНГ" передало свої права вимоги з відстрочкою на 5 (п`ять) років ТОВ "ЛАКІ ЛАЙНС".

Судом встановлено, що за результатами попереднього засідання ухвалою від 31.01.2023 Господарський суд визнав грошові вимоги, зокрема, Головного управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області на загальну суму 2 590 459,95 грн, з яких 4962,00 грн - судовий збір, а 2 585 497,95 грн- вимоги щодо сплати ЄСВ та податків і зборів по недоїмкам з урахуванням пені за період вересень 2019 - червень 2020 року.

Таким чином, станом на дату укладення оскаржуваного правочину, ТОВ "ГАДЖЕТ ТРЕЙДІНГ" вже мало заборгованість перед ГУ ДПС у Дніпропетровській області.

в обранні варіанта добросовісної поведінки боржник зобов`язаний піклуватися про те, щоб його юридично значимі вчинки були економічно обґрунтованими. Також поведінка боржника повинна відповідати критеріям розумності, що передбачає, що кожне зобов`язання, яке правомірно виникло, повинно бути виконано належним чином, а тому кожний кредитор вправі розраховувати, що усі існуючі перед ним зобов`язання за звичайних умов будуть належним чином та своєчасно виконані. Тому усі боржники мають на меті добросовісно виконати усі свої зобов`язання, а в разі неможливості такого виконання - надати справедливе та своєчасне задоволення прав та правомірних інтересів кредитора. Угоди, що укладаються учасниками цивільних відносин, повинні мати певну правову та фактичну мету, яка не має бути очевидно неправомірною та недобросовісною. Угода, що укладається "про людське око", таким критеріям відповідати не може.

Відповідно до положень частини 1 статті 42 Кодексу, правочини, вчинені боржником після відкриття провадження у справі про банкрутство або протягом трьох років, що передували відкриттю провадження у справі про банкрутство, можуть бути визнані недійсними господарським судом у межах провадження у справі про банкрутство за заявою арбітражного керуючого або кредитора, якщо вони завдали збитків боржнику або кредиторам, з таких підстав, як, зокрема, боржник до відкриття провадження у справі про банкрутство взяв на себе зобов`язання, внаслідок чого він став неплатоспроможним або виконання його грошових зобов`язань перед іншими кредиторами повністю або частково стало неможливим.

У відповідності до частини 2 статті 42 Кодексу, правочини, вчинені боржником протягом трьох років, що передували відкриттю провадження у справі про банкрутство, можуть бути визнані недійсними господарським судом у межах провадження у справі про банкрутство за заявою арбітражного керуючого або кредитора також з таких підстав, як, зокрема, боржник безоплатно здійснив відчуження майна, взяв на себе зобов`язання без відповідних майнових дій іншої сторони.

Водночас, будь-який правочин, вчинений боржником у період настання у нього зобов`язання із погашення заборгованості перед кредитором, внаслідок якого боржник перестає бути платоспроможним, має ставитися під сумнів у частині його добросовісності та набуває ознак фраудаторного правочину.

При цьому, та обставина, що правочин із третьою особою, за яким боржник відчужив майно, реально виконаний, не виключає тієї обставини, що він направлений на уникнення звернення стягнення на майно боржника та, відповідно, може бути визнаний недійсним на підставі загальних засад цивільного законодавства.

Отже будь-який правочин, вчинений боржником у період настання у нього зобов`язання з погашення заборгованості перед кредитором, внаслідок якого боржник перестає бути платоспроможним, має ставитися під сумнів у частині його добросовісності та набуває ознак фраудаторного правочину - правочину, що вчинений боржником на шкоду кредиторам (аналогічні викладені у постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 28.11.2019 у справі №910/8357/18, від 03.03.2020 у справі №910/7976/17, від 03.03.2020 у справі №904/7905/16, від 03.03.2020 у справі № 916/3600/15, від 26.05.2020 у справі № 922/3796/16, від 04.08.2020 у справі № 04/14-10/5026/2337/2011, від 17.09.2020 у справі № 904/4262/17, від 22.04.2021 у справі № 908/794/19 (905/1646/17), постанові Верховного Суду від 07.10.2020 у справі №755/17944/18 (провадження №61-17511св19) та від 28.11.2019 у справі №910/8357/18).

Також, щодо недійсності Оскаржуваного договору суд зазначає наступне.

Відповідно до частини 1 статті 202 Цивільного кодексу України, правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Метою будь-якого правочину є досягнення певних юридичних наслідків, що мають істотне значення для сторін правочину.

Отже, правочин - це вольові, правомірні дії, безпосередньо спрямовані на досягнення правового результату, а саме на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Очевидним є висновок, що Оскаржуваний договір є правочином, який підтверджує волевиявлення сторін, має юридичні наслідки.

Разом з цим, слід зазначити, що умовами чинності правочинів є дотримання вимог, передбачених статтею 203 Цивільного кодексу України.

Зокрема, відповідно до положень статті 203 Цивільного кодексу України, загальними вимогами, додержання яких є необхідним для чинності правочину, серед іншого, є:

1. Зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам.

2. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності.

3. Волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі.

4. Правочин має вчинятися у формі, встановленій законом.

5. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.

Так, згідно із статтею 215 Цивільного кодексу України, підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною вимог, які встановлені частиною першою-третьою, п`ятою та шостою статті 203 Цивільного кодексу України. Якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним.

Так, дефектність відповідного правочину, оформленого Оскаржуваним договором, обґрунтовується тим фактом, що з боку Товариства з обмеженою відповідальністю "ГАДЖЕТ ТРЕЙДІНГ" вказаний договір підписано Чебан Альоною Іванівною з перевищенням наданих довіреністю від 27.11.2017 повноважень, про що Відповідачем-1 вказано у відзиві на позовну заяву.

Вирішуючи спори про визнання правочинів (господарських договорів) недійсними, господарський суд повинен встановити наявність фактичних обставин, з якими закон пов`язує визнання таких правочинів (господарських договорів) недійсними на момент їх вчинення (укладення) і настання відповідних наслідків та, в разі задоволення позовних вимог, зазначати в судовому рішенні в чому конкретно полягає неправомірність дій сторони та яким нормам законодавства не відповідає оспорюваний правочин.

Водночас, невідповідність правочину актам законодавства як підстава його недійсності, повинна ґрунтуватися на повно та достовірно встановлених судами обставинах справи про порушення певним правочином (чи його частиною) імперативного припису законодавства; саме по собі відступлення сторонами від положення законодавства, регулювання їх іншим чином, не свідчить про суперечність змісту правочину цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також моральним засадам суспільства.

Правочин - поняття, яке охоплює поняття договору. Кожний договір - є правочином, але не кожний правочин є договором.

З огляду на викладені вище обставини суд дійшов висновку, що оспорюваний договір укладено відповідачами не для настання реальних наслідків, що обумовлені даним правочином, які полягають у забезпеченні належного виконання зобов`язань.

Суд наголошує, що правочини, які укладаються учасниками цивільних відносин, повинні мати певну правову та фактичну мету, яка не має бути очевидно неправомірною та недобросовісною. Правочин не може використовуватися учасниками цивільних відносин для уникнення сплати боргу або виконання судового рішення.

Суд звертає увагу на правовий висновок Великої Палати Верховного Суду, викладений у постанові від 03.07.2019 у справі № 369/11268/16-ц (провадження № 14-260цс19) про те, що позивач вправі звернутися до суду із позовом про визнання договору недійсним, як такого, що направлений на уникнення звернення стягнення на майно боржника, на підставі загальних засад цивільного законодавства (пункт 6 статті 3 ЦК України) та недопустимості зловживання правом (частина третя статті 13 ЦК України), та послатися на спеціальну норму, що передбачає підставу визнання правочину недійсним, якою може бути як підстава, передбачена статтею 234 ЦК України, так і інша, наприклад, підстава, передбачена статтею 228 ЦК України.

Використання особою належного їй суб`єктивного права не для задоволення легітимних інтересів, а з метою заподіяння шкоди кредиторам, ухилення від виконання зобов`язань перед кредиторами є очевидним використанням приватно-правового інструментарію всупереч його призначенню ("вживанням права на зло").

За цих умов недійсність договору як приватно-правова категорія є інструментом, який покликаний не допускати або присікати порушення цивільних прав та інтересів або ж їх відновлювати.

Щодо наявності порушеного права позивача оспорюваним договором, суд виходить з такого.

Згідно зі статтею 55 Конституції України кожному гарантується право на судовий захист.

Відповідно до частини 1 статі 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Згідно з пунктом 1 частини 2 статті 11 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають з договорів та інших правочинів.

За змістом статті 202 ЦК України правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав і обов`язків.

Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним (частина 5 статті 203 ЦК України).

Так, визнання правочину недійсним є одним із передбачених законом способів захисту цивільних прав та інтересів за статтею 16 ЦК України, а загальні вимоги щодо недійсності правочину встановлені нормами статті 215 ЦК України.

Згідно з частиною 1 статті 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою-третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу.

Частиною 3 статті 215 ЦК України визначено, що якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).

За змістом статті 215 ЦК України вимога про визнання оспорюваного правочину недійсним може бути заявлена як однією зі сторін правочину, так і іншою заінтересованою особою, права та законні інтереси якої порушено вчиненим правочином.

Відповідно до статей 16, 203, 215 ЦК України для визнання судом оспорюваного правочину недійсним необхідним є: пред`явлення позову однією із сторін правочину або іншою заінтересованою особою; наявність підстав для оспорювання правочину; встановлення, чи порушується (не визнається або оспорюється) суб`єктивне цивільне право або інтерес особи, яка звернулася до суду. Таке розуміння визнання правочину недійсним, як способу захисту, є усталеним у судовій практиці. Це підтверджується висновками, що містяться в постановах Верховного Суду України від 25.12.2013 у справі № 6-78цс13, від 11.05.2016 у справі № 6-806цс16 тощо.

Отже, правом оспорювати правочин ЦК України наділяє не лише сторону (сторони) правочину, але й інших, третіх осіб, що не є сторонами правочину, визначаючи статус таких осіб як "заінтересовані особи".

Судом встановлено, що в ході розгляду справи №904/3291/22 про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "ГАДЖЕТ ТРЕЙДІНГ" кредитором - Адвокатським об`єднанням "КОМПЛЕКС ГРУП" подано позов до відповідача-1 Товариства з обмеженою відповідальністю "ГАДЖЕТ ТРЕЙДІНГ", відповідача-2 Товариства з обмеженою відповідальністю "ЛАКІ ЛАЙНС", за участю третіх осіб: Головного управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області, Товариства з обмеженою відповідальністю "Кредитні інновації", Товариства з обмеженою відповідальністю "ЦЕТЕХНО", Товариства з обмеженою відповідальністю "ІСІДА ДЕВЕЛОПМЕНТ ГРУП" та Товариство з обмеженою відповідальністю "ХОЛОКС ТРЕЙД" про визнання недійсним договору відступлення прав вимоги №02/12 від 02.12.2019.

Тобто, з позовною вимогою щодо визнання договору відступлення прав вимоги №02/12 від 02.12.2019 недійсним звернулась не сторона цього договору, а заінтересована особа АО "КОМПЛЕКС ГРУП" яка вважає порушеними свої права та інтереси.

При цьому, суд зауважує, що кредиторські вимоги Позивача визнано ухвалою суду від 31.01.2023 у справі №904/3291/22.

При вирішенні позову про визнання недійсним оспорюваного правочину враховуються загальні приписи статей 3, 15, 16 ЦК України. За результатами розгляду такого спору вирішується питання про спростування презумпції правомірності правочину й має бути встановлено не лише наявність підстав недійсності правочину, передбачених законом, але й визначено, чи було порушене цивільне право особи, за захистом якого позивач звернувся до суду, яке саме право порушене та в чому полягає його порушення, оскільки залежно від цього визначається необхідний спосіб захисту порушеного права, якщо таке порушення відбулося.

Розгляд позову АО "КОМПЛЕКС ГРУП" до вказаних вище відповідачів про визнання недійсним договору відступлення прав вимоги №02/12 від 02.12.2019 здійснюється в межах справи про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "ГАДЖЕТ ТРЕЙДІНГ", яке було стороною спірних договорів.

За умови порушення провадження у справі про банкрутство боржника, особливістю вирішення таких спорів є те, що вони розглядаються та вирішуються господарським судом без порушення нових справ, що узгоджується із загальною спрямованістю Кодексу України з процедур банкрутства (норми якого слугують підставою для передачі даного спору для розгляду в межах справи про банкрутство), які передбачають концентрацію всіх спорів у межах справи про банкрутство задля судового контролю у межах цього провадження за діяльністю боржника, залучення всього майна боржника до ліквідаційної маси та проведення інших заходів, метою яких є повне або часткове задоволення вимог кредиторів.

За приписами статті 1 КУПБ сторони у справі про банкрутство - конкурсні кредитори (представник комітету кредиторів), боржник (банкрут); конкурсні кредитори - кредитори за вимогами до боржника, які виникли до відкриття провадження (проваджень) у справі про банкрутство і виконання яких не забезпечено заставою майна боржника.

За змістом ч. 1, ст. 64 КУПБ кошти, одержані від продажу майна банкрута спрямовуються на задоволення вимог кредиторів у порядку, встановленому цим Кодексом.

Для вирішення питання про визнання недійсним правочину оспорюваного заінтересованою особою правове значення має встановлення впливу наслідків вчинення такого правочину на права та законні інтереси цієї особи.

У даному випадку важливим є врахування того, що таке звернення заінтересованої особи до суду із позовом про визнання недійсним договору є направленим на усунення несприятливих наслідків для цієї особи (недопущення їх виникнення у майбутньому), пов`язаних із вчиненням такого правочину.

Тому, у разі оскарження правочину заінтересованою особою необхідним є надання оцінки дій сторін цього договору в контексті критеріїв добросовісності, справедливості, недопустимості зловживання правами, зокрема, спрямованим на позбавлення позивача в майбутньому законних майнових прав.

Відповідно до пункту 6 частини першої статті 3 ЦК України загальними засадами цивільного судочинства є справедливість, добросовісність та розумність.

Згідно зі статтею 13 ЦК України цивільні права особа здійснює у межах, наданих їй договором або актами цивільного законодавства. При здійсненні своїх прав особа зобов`язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб, завдати шкоди довкіллю або культурній спадщині. Не допускаються дії особи, що вчиняються з наміром завдати шкоди іншій особі, а також зловживання правом в інших формах. При здійсненні цивільних прав особа повинна додержуватися моральних засад суспільства.

Згідно із частинами другою та третьою статті 13 ЦК України при здійсненні своїх прав особа зобов`язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб, завдати шкоди довкіллю або культурній спадщині. Не допускаються дії особи, що вчиняються з наміром завдати шкоди іншій особі, а також зловживання правом в інших формах.

З конструкції частини третьої статті 13 ЦК України випливає, що дії особи, які полягають у реалізації такою особою свого права, однак вчиняються з наміром завдати шкоди іншій особі, є формою зловживання правом. Вчинення власником майна правочину з розпорядження належним йому майном з метою унеможливити задоволення вимоги іншої особи - стягувача за рахунок майна цього власника, може бути кваліфіковане як зловживання правом власності, оскільки власник використовує правомочність розпорядження майном на шкоду майновим інтересам кредитора (висновок викладений у постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 07.12.2018 у справі №910/7547/17).

Недійсність договору як приватно - правова категорія, покликана не допускати або присікати порушення цивільних прав та інтересів або ж їх відновлювати (висновок об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду у постанові від 05.09.2019 у справі № 638/2304/17).

Суд враховує правовий висновок Великої Палати Верховного Суду, викладений у постанові від 03.07.2019 у справі № 369/11268/16-ц (провадження № 14-260цс19) про те, що позивач вправі звернутися до суду із позовом про визнання договору недійсним, як такого, що направлений на уникнення звернення стягнення на майно боржника, на підставі загальних засад цивільного законодавства (пункт 6 статті 3 ЦК України) та недопустимості зловживання правом (частина третя статті 13 ЦК України), та послатися на спеціальну норму, що передбачає підставу визнання правочину недійсним, якою може бути як підстава, передбачена статтею 234 ЦК України, так і інша, наприклад, підстава, передбачена статтею 228 ЦК України.

Відповідно до частини першої статті 2 ГПК України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі (частина друга статі 2 ГПК України).

Верховенство права вимагає від держави його втілення у правотворчу та правозастосовну діяльність (пункт 4.1 рішення Конституційного Суду України від 02.11.2004 № 15-рп/2004).

Суд наголошує, правочини, що укладаються учасниками цивільних відносин, повинні мати певну правову та фактичну мету, яка не має бути очевидно неправомірною та недобросовісною. Правочин не може використовуватися учасниками цивільних відносин для уникнення сплати боргу або виконання судового рішення.

Боржник, який відчужує майно (вчиняє інші дії, пов`язані із зменшенням його платоспроможності) після виникнення у нього зобов`язання зі сплати заборгованостей діє очевидно недобросовісно та зловживає правами стосовно кредитора.

Тому, правопорядок не може залишати поза реакцією такі дії, які хоч і не порушують конкретних імперативних норм, але є очевидно недобросовісними та зводяться до зловживання правом направленим на недопущення (уникнення) задоволення вимог такого кредитора.

Відтак, будь-який правочин, вчинений боржником у період настання у нього зобов`язання із погашення заборгованості перед кредитором, внаслідок якого боржник позбавляється активів, має ставитися під сумнів у частині його добросовісності.

Особа, яка є боржником перед своїми контрагентами повинна утримуватись від дій, які безпідставно або сумнівно зменшують розмір її активів.

Аналогічний висновок викладений в постанові Верховного суду від 20.01.2021 у справі №910/8992/19 (910/20867/17).

Судові витрати відповідно до статті 129 Господарського процесуального кодексу України суд вважає за необхідне покласти на відповідачів-1 та відповідача-2 в рівних частинах.

Керуючись ст.ст. 2, 73, 74, 76-79, 86, 91, 129, 233, 238, 240, 241, 252, 254, 256-259, господарський суд

ВИРІШИВ:

Позовну заяву Адвокатського об`єднання "КОМПЛЕКС ГРУП" (49000, м.Дніпро, вул. Королеви Єлізавети, буд. 2, оф. 408, ) до відповідача-1 Товариства з обмеженою відповідальністю "ГАДЖЕТ ТРЕЙДІНГ" (49000, м. Дніпро, проспект Яворницького Дмитра, буд. 41, ), відповідача-2 Товариства з обмеженою відповідальністю "ЛАКІ ЛАЙНС" (49000, м. Дніпро, пр-т Слобожанський, буд. 29, ), за участю третьої особи-1, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - Головного управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області (49005,м. Дніпро, вул. Сімферопольська, буд. 17-А, ), третьої особи-2, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача-2 - Товариства з обмеженою відповідальністю "Кредитні інновації" (49000, м. Дніпро, пл. Героїв Майдану, буд. 1, ), третьої особи-3, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача-2 - Товариство з обмеженою відповідальністю "ЦЕТЕХНО" (65007, м. Одеса, вул. Новощіпний ряд, буд. 15/17, ), третьої особи-4, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача-2 - Товариства з обмеженою відповідальністю "ІСІДА ДЕВЕЛОПМЕНТ ГРУП" (65045, м. Одеса, вул. Велика Арнаутська, буд. 76, офіс 6, ), третьої особи-5, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача-2 - Товариства з обмеженою відповідальністю "ХОЛОКС ТРЕЙД" (65079, м. Одеса, Куликове поле, буд. 1, кабінет 5, ) про визнання недійсним договору відступлення прав вимоги - задовольнити.

Визнати недійсним Договір відступлення прав вимоги від 02 грудня 2019 року №02/12, укладений між Товариством з обмеженою відповідальністю "ГАДЖЕТ ТРЕЙДІНГ" (49000, м. Дніпро, проспект Яворницького Дмитра, буд. 41, код ЄДРПОУ 41739063) та Товариством з обмеженою відповідальністю "ЛАКІ ЛАЙНС" (49000, м. Дніпро, пр-т Слобожанський, буд. 29, ).

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "ГАДЖЕТ ТРЕЙДІНГ" (49000, м. Дніпро, проспект Яворницького Дмитра, буд. 41, код ЄДРПОУ 41739063) на користь Адвокатського об`єднання "КОМПЛЕКС ГРУП" (49000, м.Дніпро, вул. Королеви Єлізавети, буд. 2, оф. 408, ) 1 342,00 грн судового збору.

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "ЛАКІ ЛАЙНС" (49000, м. Дніпро, пр-т Слобожанський, буд. 29, ) на користь Адвокатського об`єднання "КОМПЛЕКС ГРУП" (49000, м.Дніпро, вул. Королеви Єлізавети, буд. 2, оф. 408, ) 1 342,00 грн судового збору.

Накази видати після набрання рішенням законної сили.

Рішення набирає законної сили у відповідності до статті 241 Господарського процесуального кодексу України.

Рішення суду може бути оскаржено в порядки та строки, встановлені ст. 256, 257 Господарського процесуального кодексу України.

Повне рішення складено 21.08.2023.

Суддя А.Є. Соловйова