ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"05" червня 2023 р. Справа № 911/212/23

Господарський суд Київської області у складі судді Щоткіна О.В., за участю секретаря судового засідання Литовки А.С., розглянув матеріали справи

за первісним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «АЛП-Плюс»

до Товариства з обмеженою відповідальністю «Алекса Груп»

про стягнення 503986,48 грн

та за зустрічним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Алекса Груп»

до Товариства з обмеженою відповідальністю «АЛП-Плюс»

про стягнення 1175781,24 грн

за участю представників

позивача за первісним позовом (відповідача за зустрічним позовом): Стадний Д.С. адвокат, ордер серії АІ № 1362753; Стаднік О.А. представник за довіреністю від 06.02.2023;

відповідача за первісним позовом (позивача за зустрічним позовом): Ракітов О.В. адвокат, ордер серії АА № 0027023 від 09.03.2023.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «АЛП-Плюс» (далі ТОВ «АЛП-Плюс») звернулося до Господарського суду Київської області із позовною заявою від 19.01.2023 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Алекса Груп» (далі ТОВ «Алекса Груп») про стягнення 503986,48 грн, з яких: 349962,30 грн основного боргу, 60517,79 грн пені, 82789,27 грн інфляційних втрат та 10717,12 грн 3% річних.

В обгрунтування позовних вимог ТОВ «АЛП-Плюс» посилається на неналежне виконання ТОВ «Алекса Груп» умов договору підряду № 01/31-03/21-КРП-2Ар від 31.03.2021 в частині повної та своєчасної оплати виконаних позивачем підрядних робіт.

Господарський суд Київської області ухвалою від 14.02.2023 прийняв позовну заяву до розгляду та відкрив провадження у справі; суд постановив здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження з призначенням підготовчого засідання на 13.03.2023.

В рамках підготовчого провадження ТОВ «Алекса Груп» подало зустрічну позовну заяву від 17.02.2023 № 07 з вимогами (у редакції уточнення позовних вимог по зустрічній позовній заяві від 13.03.2023 № 09) про стягнення з ТОВ «АЛП-Плюс» 1175781,24 грн штрафу.

Зустрічний позов ТОВ «Алекса Груп» до ТОВ «АЛП-Плюс» суд прийняв до спільного розгляду з первісним позовом на підставі ухвали від 27.02.2023.

Через канцелярію суду 06.03.2023 ТОВ «Алекса Груп» подало відзив на позовну заяву ТОВ «АЛП-Плюс», у якому відповідач за первісним позовом повністю заперечував проти задоволення позовних вимог ТОВ «АЛП-Плюс».

Через канцелярію суду 13.03.2023 від ТОВ «АЛП-Плюс» надійшов відзив на зустрічну позовну заяву.

Через канцелярію суду 04.04.2023 ТОВ «Алекса Груп» подало клопотання від 13.03.2023 про відшкодування витрат на професійну правничу допомогу.

Через канцелярію суду 14.04.2023 ТОВ «Алекса Груп» подало додаткові пояснення по справі від 13.04.2023 щодо наявності преюдиційного рішення суду.

Через канцелярію суду 17.04.2023 від ТОВ «АЛП-Плюс» надійшов відзив від 12.04.2023 на уточнення позовних вимог по зустрічній позовній заяві.

З метою вирішення питань, визначених частиною другою статті 182 Господарського процесуального кодексу України (далі ГПК України) суд неодноразово оголошував перерву у підготовчому засіданні, строк підготовчого провадження продовжено на тридцять днів на підставі ухвали від 17.04.2023.

Господарський суд Київської області ухвалою від 01.05.2023 закрив підготовче провадження та призначив справу до судового розгляду по суті на 15.05.2023.

У судовому засіданні 15.05.2023 суд розпочав розгляд справи по суті та заслухав вступні слова представників сторін щодо вимог заявлених позовів, а також стосовно змісту та підстав заперечень проти первісного і зустрічного позовів, після чого оголосив перерву в судовому засіданні до 29.05.2023.

Через підсистему «Електронний суд» 18.05.2023 ТОВ «Алекса Груп» подало інформацію щодо наявності додаткового преюдиційного рішення суду.

Через підсистему «Електронний суд» 26.05.2023 ТОВ «Алекса Груп» подало інформацію щодо наявності додаткового преюдиційного рішення суду.

Судове засідання, призначене на 29.05.2023, не відбулося у зв`язку із оголошенням 29.05.2023 у місті Києві сигналу «повітряна тривога», з огляду на що суд постановив ухвалу про призначення розгляду справи на 05.06.2023.

У судовому засіданні 05.06.2023 після закінчення з`ясування обставин справи та перевірки їх доказами, представники сторін виступили із заключними словами, посилаючись на обставини і докази, досліджені в судовому засіданні.

Відповідно до частини першої статті 233 ГПК України, суди ухвалюють рішення, постанови іменем України негайно після закінчення судового розгляду.

Після виходу з нарадчої кімнати, відповідно до статті 240 ГПК України, 05.06.2023 суд проголосив вступну та резолютивну частини рішення.

Розглянувши подані документи і матеріали, заслухавши пояснення представників сторін, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги за первісним та за зустрічним позовами, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

ВСТАНОВИВ:

ТОВ «Алекса Груп» (замовник) і ТОВ «АЛП-Плюс» (підрядник) уклали 31.03.2021 договір підряду № 01/31-03/21-КРП-2Ар (далі договір підряду), відповідно до пункту 1.1 якого підрядник зобов`язується своїми силами і засобами та на свій ризик виконати та здати в установлені даним договором строки підрядні роботи на об`єкті (об`єкті будівництва, будівельному майданчику), який визначається відповідно до додатків до договору, додаткових угод до договору та додатків до них.

Склад та обсяги робіт, що доручаються до виконання підряднику, визначаються даним договором, додатковими угодами до нього, додатками, локальним кошторисом та проектною документацією (пункт 1.2 договору підряду).

За умовами пункту 2.2 договору підряду вартість робіт (договірна ціна) є твердою та узгоджується сторонами у додатках до даного договору, додаткових угодах до договору та додатках до них.

Пунктами 2.5, 2.8 договору підряду передбачено, що остаточна вартість доручених підряднику робіт за даним договором визначається на підставі актів прийому-передачі виконаних робіт, складених з урахуванням договірної ціни і фактично виконаних об`ємів робіт за звітний період. Ціна даного договору складає загальну суму договірних цін по даному договору (згідно додаткових угод до даного договору).

Згідно з пунктом 3.1 договору підряду якщо інше не передбачено даним договором та/або додатковими угодами до нього, підрядник зобов`язується розпочати виконання робіт протягом 2-х робочих днів з дати підписання даного договору та виконати належним чином роботи і передати їх замовнику в терміни, визначені сторонами у додатках до даного договору, додаткових угодах до договору та додатках до них.

Роботи вважаються виконаними та прийнятими замовником тільки після їх передачі в установленому даним договором порядку за актом замовнику та підписання акту введення в експлуатацію, якщо, згідно чинного законодавства, підписання акту введення в експлуатацію є обов`язковим для такого типу робіт (пункт 3.2 договору підряду).

Пунктом 4.1 договору підряду передбачено обов`язок замовника прийняти разом в установленому порядку та оплатити виконані роботи. Водночас пунктом 4.14 договору підряду визначено обов`язок підрядника виконати з використанням власних ресурсів, якщо інше не встановлено умовами даного договору або додатками до нього та в установлені даним договором строки роботи відповідно до проектної документації, вимог ДБН України, СНіП та додатків до даного договору.

За умовами підпунктів 9.1.1, 9.1.2 договору підряду, якщо додатками до даного договору або додатковими угодами до нього передбачений обов`язок замовника сплатити на користь підрядника авансовий платіж, замовник перераховує на поточний рахунок підрядника авансовий платіж у розмірі, визначеному сторонами у додатках до даного договору, додаткових угодах до даного договору та додатків до них. Подальші розрахунки за виконані роботи замовник проводить протягом 10-ти банківських днів після підписання актів здачі-приймання виконаних робіт, крім випадків, зазначених у пп. 9.4, 9.5, 12.10, 12.11 цього договору.

У випадку прострочення підрядником строків виконання робіт, передбачених даним договором, строки здійснення замовником платежів переносяться на відповідний термін прострочення підрядника. При цьому будь-які штрафні санкції до замовника за таке перенесення строків оплати не застосовуються (пункт 9.4 договору підряду).

Пунктом 9.5 договору підряду передбачено, що з метою забезпечення виконання зобов`язань, в тому числі усунення недоліків виконаних робіт підрядником по договору, замовником формується гарантійний фонд утримання замовником грошових коштів від суми платежів за виконані роботи з оплати по актах виконаних робіт та довідці про вартість виконаних підрядних робіт ф.КБ-3. Розмір коштів, які утримуються до гарантійного фонду, визначається відповідно до додатків до договору, додаткових угод до договору та додатків до них. У випадку наявності вимог, в тому числі матеріального характеру, що стосуються якості робіт підрядника та дефектів, замовник має право їх задовольнити за рахунок коштів гарантійного фонду. Суми вищевказаного утримання (гарантійного фонду) підлягають сплаті підряднику (за виключенням коштів, що враховані замовником на відшкодування вимог матеріального характеру) у термін, що визначається відповідно до додатків до договору, додаткових угод до договору та додатків до них, крім випадків, зазначених у п. 9.4 цього договору.

Згідно з пунктом 10.1 договору підряду передача-приймання виконаних робіт у відповідності з даним договором оформлюється сторонами шляхом підписання акту здачі-приймання виконаних робіт та довідки про вартість виконаних робіт ф.КБ-3 протягом 10 (десяти) робочих днів з моменту закінчення робіт та надання підрядником вказаних актів замовнику на підпис, або замовник надає мотивовану відмову від прийняття робіт та підписання вказаних документів в той же строк.

Пунктом 12.3 договору підряду передбачено, що за прострочення передбачених даним договором строків виконання робіт/виправлення дефектів на строк понад 10 календарних днів, замовник вправі застосувати оперативно-господарську санкцію у вигляді відмови від договору та/або підрядник сплачує замовнику штраф відповідно до додатків до договору, додаткових угод до Договору та додатків до них.

Водночас пунктом 12.6 договору підряду передбачено, що за порушення умов і термінів оплати, передбачених п. 9.1.2. даного договору, замовник виплачує підряднику пеню в розмірі облікової ставки НБУ від суми неоплаченої вартості робіт за кожний день затримки платежу.

Відповідно до пункту 12.10 договору підряду замовник має право зменшувати будь-який платіж на величину збитків, пені та штрафів, нарахованих ним у відповідності до умов даного договору, а також на суми інших платежів, які підрядник повинен здійснити на користь замовника згідно даного договору.

Строк позовної давності щодо стягнення штрафних санкцій за цим договором складає три роки. Нарахування штрафних санкцій припиняється тільки після виконання зобов`язання в натурі (пункт 12.13 договору підряду).

Всі зміни і доповнення, додатки, додаткові угоди тощо до даного договору являються дійсними умовами та становлять невід`ємну частину цього договору, якщо вони викладені в письмовій формі, підписані належним чином уповноваженими представниками сторін та скріплені печатками сторін (пункт 16.2 договору підряду).

Відповідно до пункту 16.4 договору підряду останній вступає в силу з моменту його підписання уповноваженими представниками обох сторонами та скріплення печатками сторін і діє до повного виконання сторонами своїх зобов`язань за договором. Завершення строку дії договору не звільняє сторони від відповідальності за його порушення, яке відбулося під час дії договору.

Сторони підписали додаток № 1 до договору підряду «Основні комерційні умови договору» (з урахуванням змін, внесених додатковою угодою від 16.09.2021 № 3/з до договору підряду; далі Комерційні умови), у якому погодили, зокрема: об`єкт та вид робіт, що виконуються за договором; договірну ціну; строки проведення робіт; порядок розрахунків за виконані роботи; порядок оплати та розмір коштів, які утримуються до Гарантійного фонду, а саме:

- виконання комплексу оздоблювальних робіт внутрішніх приміщень офісної будівлі по вул. Чорновола В`ячеслава, 8-А в м. Бровари Київської області;

- договірна ціна за цим договором становить 1660033,92 грн в тому числі ПДВ 20% 276672,32 грн. Договірна ціна уточняється в актах виконаних робіт за рахунок фактично виконаних обсягів робіт. Одиничні розцінки вартості робіт, погоджені в додатку № 2 «Договірна ціна», є незмінними на весь час виконання робіт за даним договором;

- підрядник зобов`язується розпочати виконання робіт з моменту: 1) отримання першого авансового платежу, 2) отримання повідомлення замовника про дозвіл розпочати виконання робіт та виконати належним чином роботи і передати їх замовнику в строк до 15.10.2021;

- протягом 10 (десяти) банківських днів після підписання даного договору замовник перераховує на поточний рахунок підрядника перший авансовий платіж на закупівлю матеріалів у розмірі 288448,37 грн, в т.ч. ПДВ 20% 48074,73 грн. В строк до 30.06.2021 замовник перераховує на поточний рахунок підрядника другий авансовий платіж на закупівлю матеріалів у розмірі 122404,51 грн, в т.ч. ПДВ 20% 20400,76 грн. В строк до 24.09.2021 замовник перераховує на поточний рахунок підрядника третій авансовий платіж у розмірі 300000,00 грн, в т.ч. ПДВ 20% 50000,00 грн. Наступні розрахунки здійснюються замовником відповідно до п. 9.1.2 договору, а саме на підставі підписаних сторонами актів приймання виконаних будівельних робіт, за винятком сум гарантійного утримання та вартості проавансованого/их матеріалу/робіт.

- замовником формується Гарантійний фонд утримання замовником 5% від суми платежів за виконані роботи з оплати по актах виконаних робіт та довідці про вартість виконаних підрядних робіт Ф.КБ-3 (без урахування вартості матеріалів). Суми вищевказаного утримання (Гарантійного фонду) підлягають сплаті підряднику (за виключенням коштів, що враховані замовником на відшкодування вимог матеріального характеру) рівними частинами протягом 6 (шести) місяців з дати підписання замовником останнього акту виконаних робіт по даному договору. Кожний платіж підлягає сплаті протягом 10 календарних днів місяця, наступного за місяцем повернення коштів гарантійного утримання (за умови надходження відповідного звернення підрядника).

Сторони підписали додаток № 2 до договору підряду «Договірна ціна на виконання комплексу оздоблювальних робіт внутрішніх приміщень офісної будівлі, що знаходиться в м. Бровари Київської області по вул. Чорновола В`ячеслава» (з урахуванням змін, внесених додатковою угодою від 16.09.2021 № 3/з до договору підряду).

Сторони уклали 18.06.2021 додаткову угоду № 2 до договору підряду, за умовами якої підрядник зобов`язується своїми силами і засобами та на свій ризик виконати та здати в установлені даною додатковою угодою строки підрядні роботи (додаткові до попередньо визначених договором та додатками до нього) з наступними основними комерційними умовами згідно даної додаткової угоди:

1.1. Об`єкт та вид робіт, що виконуються за даною додатковою угодою: виконання комплексу оздоблювальних робіт підвальних приміщень, вхідних груп, приямків та цоколю офісної будівлі по вул. Чорновола В`ячеслава, 8-А в м. Бровари Київської області.

1.2. Договірна ціна за даною додатковою угодою становить 188488,86 грн, в тому числі ПДВ 20% 31414,81 грн. Договірна ціна уточняється в актах виконаних робіт за рахунок фактично виконаних обсягів робіт.

1.3. Підрядник зобов`язується розпочати виконання робіт з моменту: 1) отримання авансового платежу, 2) отримання повідомлення замовника про дозвіл розпочати виконання робіт, та виконати належним чином роботи і передати їх замовнику протягом 25 (двадцяти п`яти) календарних днів.

1.4. Протягом 10 (десяти) банківських днів після підписання даної додаткової угоди замовник перераховує на поточний рахунок підрядника авансовий платіж на закупівлю 100% матеріалів у розмірі 37881,00 грн, в т.ч. ПДВ 20% 6313,50 грн. Наступні розрахунки здійснюються замовником відповідно до п. 9.1.2. договору, а саме на підставі підписаних сторонами актів приймання виконаних будівельних робіт, за винятком сум гарантійного утримання та вартості проавансованого/их матеріалу/робіт.

1.5. Замовником формується гарантійний фонд утримання 5% від вартості виконаних робіт (без урахування вартості матеріалів) по актах виконаних робіт та довідці про вартість виконаних підрядних робіт Ф. КБ-3. Суми вищевказаного утримання (Гарантійного фонду) підлягають сплаті підряднику (за виключенням коштів, що враховані замовником на відшкодування вимог матеріального характеру) через 6-ть (шість) місяців з дати підписання замовником останнього акту виконаних робіт по даній додатковій угоді. Вказаний платіж підлягає сплаті протягом 10 календарних днів місяця, наступного за місяцем повернення коштів гарантійного утримання, за умови надходження відповідного звернення підрядника.

Сторони підписали також додаток № 1 до додаткової угоди № 2 до договору підряду «Договірна ціна № 2 на виконання комплексу оздоблювальних робіт підвальних приміщень, вхідних груп, приямків та цоколю офісної будівлі по вул. Чорновола В`ячеслава, 8-А в м. Бровари Київської області».

Сторони уклали 25.10.2021 додаткову угоду № 4 до договору підряду, за умовами якої підрядник зобов`язується своїми силами і засобами та на свій ризик виконати та здати в установлені даною додатковою угодою строки підрядні роботи (додаткові до попередньо визначених договором та додатками до нього) з наступними основними комерційними умовами згідно даної додаткової угоди:

1.1. Об`єкт та вид робіт, що виконуються за даною додатковою угодою: виконання додаткових оздоблювальних робіт внутрішніх приміщень офісної будівлі по вул. Чорновола В`ячеслава, 8-А в м. Бровари Київської області.

1.2. Договірна ціна за даною додатковою угодою становить 111112,69 грн, в тому числі ПДВ 20% 18518,78 грн. Договірна ціна уточняється в актах виконаних робіт за рахунок фактично виконаних обсягів робіт.

1.3. Підрядник зобов`язується розпочати виконання робіт з моменту підписання даної додаткової угоди та виконати належним чином роботи і передати їх замовнику протягом 12 (дванадцяти) календарних днів.

1.4. Розрахунки здійснюються замовником відповідно до п. 9.1.2. договору, а саме на підставі підписаних сторонами актів приймання виконаних будівельних робіт, за винятком сум гарантійного утримання.

1.5. Замовником формується гарантійний фонд утримання 5% від вартості виконаних робіт (без урахування вартості матеріалів) по актах виконаних робіт та довідці про вартість виконаних підрядних робіт Ф. КБ-3. Суми вищевказаного утримання (Гарантійного фонду) підлягають сплаті підряднику (за виключенням коштів, що враховані замовником на відшкодування вимог матеріального характеру) через 6-ть (шість) місяців з дати підписання замовником останнього акту виконаних робіт по даній додатковій угоді. Вказаний платіж підлягає сплаті протягом 10 календарних днів місяця, наступного за місяцем повернення коштів гарантійного утримання, за умови надходження відповідного звернення підрядника.

Сторони підписали також додаток № 1 до додаткової угоди № 4 до договору підряду «Договірна ціна № 3 на виконання додаткових оздоблювальних робіт внутрішніх приміщень офісної будівлі по вул. Чорновола В`ячеслава, 8-А в м. Бровари Київської області».

В рамках виконання договору підряду (з урахуванням змін, внесених додатковою угодою від 16.09.2021 № 3/з) підрядник виконав, а замовник прийняв роботи на загальну суму в розмірі 1415489,93 грн, що підтверджується актами приймання виконаних підрядних робіт: № 1 від 30.04.2021 за квітень 2021 року на суму 161422,67 грн з ПДВ; № 1 від 24.11.2021 за листопад 2021 року на суму 1209124,34 грн з ПДВ; № 3 від 30.11.2021 за листопад 2021 року на суму 44942,92 грн з ПДВ.

У період з 25.05.2021 по 29.12.2021 замовник перерахував на рахунок підрядника грошові кошти загалом у сумі 1072155,56 грн, а саме: 25.05.2021 97380,91 грн; 27.05.2021 288448,37 грн; 01.07.2021 122404,51 грн; 27.09.2021 300000,00 грн; 21.12.2021 42871,00 грн; 29.12.2021 221050,77 грн.

На виконання додаткової угоди № 2 від 18.06.2021 до договору підряду підрядник виконав, а замовник прийняв роботи на загальну суму в розмірі 140442,23 грн з ПДВ, що підтверджується актами приймання виконаних підрядних робіт від 30.09.2021 за вересень 2021 року: № 1 на суму 79777,67 грн з ПДВ та № 2 на суму 60664,56 грн з ПДВ. Зі свого боку замовник здійснив два платежі в сумі 135095,80 грн: 12.10.2021 37881,00 грн та 21.12.2021 97214,80 грн.

На виконання додаткової угоди № 4 від 25.10.2021 до договору підряду підрядник виконав, а замовник прийняв роботи на загальну суму в розмірі 101793,47 грн з ПДВ, що підтверджується актами приймання виконаних підрядних робіт за листопад 2021 року: № 2 від 24.11.2021 на суму 99495,89 грн з ПДВ та № 4 від 30.11.2021 на суму 2297,58 грн з ПДВ. Замовник 21.11.2021 двома платежами перерахував на рахунок підрядника суму коштів у розмірі 100511,97 грн (98241,39 грн + 2270,58 грн).

Також в рамках виконання договору підряду і додаткових угод до договору сторони підписали та скріпили печатками відповідні довідки про вартість виконаних будівельних робіт /та витрати/ (форма КБ-3). Зазначені довідки, а також акти приймання виконаних підрядних робіт оформлені належним чином та підписані уповноваженими представниками сторін і скріплені печатками підприємств без зауважень та заперечень.

Звертаючись із первісним позовом до суду, ТОВ «АЛП-Плюс» посилається на те, що ТОВ «Алекса Груп» неналежним чином виконало свої грошові зобов`язання за договором підряду та не сплатило у повному обсязі вартість виконаних підрядником робіт. Заборгованість замовника, за розрахунками позивача за первісним позовом, становить 349962,30 грн, з яких 49962,30 грн накопичена сума гарантійного утримання. Крім того, за порушення обумовлених договором строків оплати позивач за первісним позовом нарахував та заявив до стягнення з відповідача за первісним позовом 60517,79 грн пені, 82789,27 грн інфляційних втрат та 10717,12 грн 3% річних.

Заперечуючи проти первісного позову, ТОВ «Алекса Груп» зазначило, що ТОВ «АЛП-Плюс» не має право застосовувати до замовника штрафні санкції у вигляді пені, інфляційних нарахувань та трьох відсотків річних, оскільки відповідач за первісним позовом скористався правом, закріпленим у пункті 12.10 договору підряду, а відповідно до підпункту 9.1.2 остаточний розрахунок замовником не проводиться, якщо мають місце випадки, передбачені пунктами 9.4 та 12.10 договору підряду.

Зі свого боку ТОВ «Алекса Груп» пред`явило зустрічний позов (у редакції уточнення позовних вимог від 13.03.2023 № 09) про стягнення з ТОВ «АЛП-Плюс» суми штрафу в загальному розмірі 1175781,24 грн, з яких: 195963,54 грн штраф за порушення підрядником обумовлених договором підряду строків виконання робіт; 979817,70 грн штраф за недотримання умов договору підряду щодо забезпечення мінімальної щоденної кількості робітників підрядника на об`єкті будівництва.

Заперечуючи проти задоволення зустрічного позову, ТОВ «АЛП-Плюс» зазначало, що в процесі виконання робіт виникла затримка з виконання з вини замовника, а підрядник повідомляв останнього про обґрунтовані причини затримки. Крім того, на думку відповідача за зустрічним позовом, докази незабезпечення підрядником мінімальної кількості залучених до виконання робіт працівників, які подав позивач за зустрічним позовом, є неналежними.

Надаючи правову кваліфікацію викладеним обставинам, з урахуванням фактичних та правових підстав позовних вимог за первісним та за зустрічним позовами, суд виходить із такого.

Відповідно до статті 11 Цивільного кодексу України, цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Зокрема, підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є договори та інші правочини.

Договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків (стаття 626 Цивільного кодексу України).

Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства (частина перша статті 628 Цивільного кодексу України).

Матеріали справи свідчать про те, що укладений між сторонами договір підряду від 31.03.2021 № 01/31-03/21-КРП-2Ар за своєю правовою природою є договором будівельного підряду.

Відповідно до статті 875 Цивільного кодексу України за договором будівельного підряду підрядник зобов`язується збудувати і здати у встановлений строк об`єкт або виконати інші будівельні роботи відповідно до проектно-кошторисної документації, а замовник зобов`язується надати підрядникові будівельний майданчик (фронт робіт), передати затверджену проектно-кошторисну документацію, якщо цей обов`язок не покладається на підрядника, прийняти об`єкт або закінчені будівельні роботи та оплатити їх. Договір будівельного підряду укладається на проведення нового будівництва, капітального ремонту, реконструкції (технічного переоснащення) підприємств, будівель (зокрема житлових будинків), споруд, виконання монтажних, пусконалагоджувальних та інших робіт, нерозривно пов`язаних з місцезнаходженням об`єкта. До договору будівельного підряду застосовуються положення цього Кодексу, якщо інше не встановлено законом.

Згідно із частиною четвертою статті 879 Цивільного кодексу України оплата робіт провадиться після прийняття замовником збудованого об`єкта (виконаних робіт), якщо інший порядок розрахунків не встановлений за погодженням сторін.

Передання робіт підрядником і прийняття їх замовником оформляється актом, підписаним обома сторонами. У разі відмови однієї із сторін від підписання акта про це вказується в акті і він підписується другою стороною (абзац перший частини четвертої статті 882 Цивільного кодексу України).

Суд установив, що на виконання договору підряду (з урахуванням змін, внесених додатковою угодою від 16.09.2021 № 3/з) підрядник у період з квітня по листопад 2021 року виконав, а замовник прийняв роботи на загальну суму в розмірі 1415489,93 грн з ПДВ, з яких вартість робіт становить 866687,44 грн з ПДВ, вартість матеріалів 548802,49 грн з ПДВ. Сума гарантійного фонду у розмірі 5% від вартості виконаних робіт (без урахування вартості матеріалів), як це передбачено Комерційними умовами, склала 43334,37 грн. Зі свого боку замовник сплатив на користь підрядника 1072155,56 грн, з огляду на що заборгованість замовника становить 343334,37 грн, з яких: 300000,00 грн підлягали до сплати протягом десяти банківських днів після підписання актів приймання виконаних підрядних робіт, тобто у строк до 14.12.2021; 43334,37 грн сума гарантійного утримання, яка підлягала сплаті підряднику рівними частинами протягом шести місяців з дати підписання замовником останнього акта виконаних робіт за договором. При цьому кожний платіж підлягав сплаті протягом 10 календарних днів місяця, наступного за місяцем повернення коштів гарантійного утримання. Таким чином, кінцевий строк повернення суми гарантійного утримання сплинув 10.06.2022.

На виконання додаткової угоди № 2 від 18.06.2021 до договору підряду підрядник у вересні 2021 року виконав, а замовник прийняв роботи на загальну суму в розмірі 140442,23 грн з ПДВ, з яких вартість робіт становить 106928,53 грн з ПДВ, вартість матеріалів 33513,70 грн з ПДВ. Сума гарантійного фонду у розмірі 5% від вартості виконаних робіт (без урахування вартості матеріалів), як це передбачено пунктом 1.5 додаткової угоди № 2 від 18.06.2021 до договору підряду, становить 5346,43 грн. Враховуючи те, що замовник сплатив на рахунок підрядника 135095,80 грн, його заборгованість складає 5346,43 грн, тобто сума гарантійного фонду, яка підлягала сплаті підряднику через шість місяців з дати підписання замовником останнього акта виконаних робіт по цій додатковій угоді та протягом десяти календарних днів місяця, наступного за місяцем повернення коштів гарантійного утримання. Отже кінцевий строк повернення суми гарантійного утримання сплинув 10.04.2022.

На виконання додаткової угоди № 4 від 25.10.2021 до договору підряду підрядник у листопаді 2021 року виконав, а замовник прийняв роботи на загальну суму в розмірі 101793,47 грн з ПДВ, з яких вартість робіт становить 75324,00 грн з ПДВ, вартість матеріалів 26469,47 грн з ПДВ. Сума гарантійного фонду у розмірі 5% від вартості виконаних робіт (без урахування вартості матеріалів), як це передбачено пунктом 1.5 додаткової угоди № 4 від 25.10.2021 до договору підряду, становить 3766,20 грн. З урахуванням здійснених замовником часткових оплат в загальному розмірі 100511,97 грн, його заборгованість перед підрядником становить 1281,50 грн, тобто залишок суми гарантійного фонду, яка підлягала сплаті підряднику через шість місяців з дати підписання замовником останнього акта виконаних робіт по цій додатковій угоді та протягом 10 календарних днів місяця, наступного за місяцем повернення коштів гарантійного утримання. Отже кінцевий строк повернення суми гарантійного утримання сплинув 10.06.2022.

Підсумувавши викладене, суд вважає обґрунтованими твердження позивача за первісним позовом про те, що заборгованість замовника становить загалом 349962,30 грн, з яких 49962,30 грн накопичена сума гарантійного утримання.

Водночас відповідач за первісним позовом стверджує про наявність у замовника права не проводити остаточні розрахунки з підрядником, оскільки мають місце випадки, передбачені пунктами 9.4 та 12.10 договору підряду.

Так, відповідно до пункту 9.1.2 договору підряду подальші розрахунки за виконані роботи замовник проводить протягом 10-ти банківських днів після підписання актів здачі-приймання виконаних робіт, крім випадків, зазначених, зокрема у пунктах 9.4, 12.10 цього договору.

Пунктом 9.4 договору підряду передбачено, що у випадку прострочення підрядником строків виконання робіт, передбачених даним договором, строки здійснення замовником платежів переносяться на відповідний термін прострочення підрядника. Пунктом 12.10 договору підряду визначено право замовника зменшувати будь-який платіж, зокрема на величину збитків, пені та штрафів, нарахованих ним у відповідності до умов даного договору, які підрядник повинен здійснити на користь замовника згідно даного договору.

Сукупний аналіз наведених умов договору свідчить про те, що пункти 9.4 та 12.10 договору підряду не передбачають права замовника не проводити остаточні розрахунки з підрядником, як помилково вважає відповідач за первісним позовом. Натомість зазначеними пунктами визначено обов`язок замовника розрахуватися з підрядником із перенесенням кінцевого строку розрахунків на термін прострочення підрядника, а також право замовника сплатити підряднику заборгованість, зменшену на суму платежів, які підрядник повинен здійснити на користь замовника.

Згідно із частиною першою статті 530 Цивільного кодексу України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом (частина перша статті 610 Цивільного кодексу України).

Відповідно до статті 253 Цивільного кодексу України перебіг строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Згідно з Комерційними умовами договору підряду (у редакції додаткової угоди № 3/з від 16.09.2021) підрядник був зобов`язаний виконати належним чином роботи і передати їх замовнику в строк до 15.10.2021.

За умовами додаткової угоди № 2 від 18.06.2021 підрядник був зобов`язаний виконати належним чином роботи і передати їх замовнику протягом 25 календарних днів з моменту отримання авансового платежу. Відповідно до наявної у матеріалах справи виписки банку по рахунку ТОВ «АЛП-Плюс» авансовий платіж у розмірі 37881,00 грн замовник здійснив 12.10.2021, отже строк виконання робіт підрядником встановлено до 06.11.2021.

За умовами додаткової угоди № 4 від 25.10.2021 підрядник був зобов`язаний виконати належним чином роботи і передати їх замовнику протягом 12 календарних днів з моменту підписання цієї додаткової угоди, тобто до 06.11.2021.

Відповідно до пункту 3.2 договору підряду роботи вважаються виконаними та прийнятими замовником тільки після їх передачі в установленому даним договором порядку за актом замовнику. Передача-приймання виконаних робіт у відповідності з даним договором оформлюється сторонами шляхом підписання акту здачі-приймання виконаних робіт та довідки про вартість виконаних робіт ф.КБ-3 (пункт 10.1 договору підряду).

Суд установив, що в рамках виконання договору підряду (Комерційні умови у редакції додаткової угоди № 3/з від 16.09.2021) передачу-приймання робіт завершено 30.11.2021 шляхом підписання сторонами акту № 3 за листопад 2021 року, отже підрядник прострочив виконання робіт на 45 календарних днів.

В рамках виконання додаткової угоди № 2 від 18.06.2021 передача-приймання робіт відбулась 30.09.2021 шляхом підписання актів № 1 та № 2 за вересень 2021 року. У цьому випадку відсутній факт прострочення підрядником виконання робіт.

Шляхом підписання 30.11.2021 сторонами акту № 4 за листопад 2021 року завершено передачу-приймання робіт, виконаних згідно із додатковою угодою № 4 від 25.10.2021. Прострочення підрядника становить 23 календарних дні.

Враховуючи викладене, суд зазначає, що за наявності факту прострочення підрядника замовник зобов`язаний був здійснити остаточні розрахунки з підрядником, застосувавши передбачений пунктом 9.4 договору підряду механізм перенесення строків розрахунків на відповідний термін прострочення підрядника. Крім того замовник, відповідно до пункту 12.10 договору підряду, мав право зменшити належний до сплати підряднику платіж на суму нарахованих підряднику штрафу, пені тощо та у разі, якщо сума нарахованих штрафних санкцій є меншою, ніж грошові зобов`язання замовника перед підрядником, здійснити остаточні розрахунки з підрядником у строки, встановлені договором підряду та додатковими угодами до цього договору з урахуванням умов пункту 9.4 договору підряду. Водночас, у разі якщо нараховані замовником підряднику суми штрафних санкцій перевищують грошові зобов`язання замовника перед підрядником, суд вважає, що у такому випадку замовник мав право пред`явити підряднику лише різницю між нарахованими останньому платежами та власними грошовими зобов`язаннями перед підрядником.

Натомість ТОВ «Алекса Груп» надіслало на адресу ТОВ «АЛП-Плюс» вимогу від 15.09.2022 № 65, у якій вимагало сплатити на користь замовника неустойку та штраф у сумі 915928,11 грн за порушення строків виконання робіт, а також повідомило, що після сплати підрядником вказаної суми ТОВ «Алекса Груп» здійснить подальші розрахунки за виконані роботи в порядку, передбаченому пунктом 9.1.2 договору підряду.

Як вже зазначено, умови пунктів 9.4 та 12.10 договору підряду не припиняють обов`язку замовника здійснити остаточні розрахунки з підрядником, відповідно до підпункту 9.1.2 договору. Крім того порядок і строки таких розрахунків не поставлені в залежність від сплати (попередньо) підрядником нарахованих замовником штрафних санкцій, право застосування яких передбачено пунктом 12.3 договору підряду.

Тобто відповідач за первісним позовом помилково тлумачить умови пунктів 9.4 та 12.10 договору підряду, вважаючи, що зазначені умови договору надають право замовнику призупинити розрахунки з підрядником до моменту сплати останнім замовнику нараховані штрафні санкції за порушення строків виконання робіт.

Водночас пункт 12.3 договору підряду передбачає альтернативний вид відповідальності підрядника, зокрема, за прострочення передбачених даним договором строків виконання робіт на строк понад 10 календарних днів підрядник сплачує замовнику штраф відповідно до додатків до договору, додаткових угод до договору та додатків до них.

Суд вважає, що одночасне зменшення заборгованості замовника перед підрядником на суму нарахованих замовником підряднику штрафних санкцій (пункт 12.10 договору підряду) та стягнення з підрядника такої ж суми штрафних санкцій (пункт 12.3 договору підряду) є неправомірним, оскільки фактично призводить до стягнення із боржника штрафних санкцій у подвійному розмірі.

Відповідач за первісним позовом скористався своїм правом, передбаченим пунктом 12.3 договору, та звернувся до суду із зустрічною позовною заявою (у редакції уточнення позовних вимог від 13.03.2023 № 09), у якій просить суд стягнути з ТОВ «АЛП-Плюс», зокрема 195963,54 грн штрафу за порушення строків виконання робіт.

За приписами статті 611 Цивільного кодексу України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема сплата неустойки.

Згідно із частинами першою і другою статті 549 Цивільного кодексу України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання.

Відповідно до пункту 8.2 Комерційних умов за прострочення передбачених даним договором строків виконання робіт/виправлення дефектів на строк понад 10 календарних днів, підрядник сплачує замовнику штраф в розмірі 10% від ціни даного договору. Аналогічний вид відповідальності закріплено також у підпункті 1.8.3 додаткової угоди № 4 від 25.10.2021 до договору підряду.

Як установив суд, в рамках виконання договору підряду (у редакції додаткової угоди № 3/з від 16.09.2021) підрядник допустив прострочення виконання робіт на 45 календарних днів, а за наслідками виконання робіт, обумовлених додатковою угодою № 4 від 25.10.2021, підрядник допустив прострочення, що становить 23 календарних дні.

Обгрунтовуючи вимоги про стягнення штрафу за порушення підрядником строків виконання робіт, позивач за зустрічним позовом зазначає, що загальна ціна договору підряду становить 1959635,47 грн (1660033,92 згідно з Комерційними умовами у редакції додаткової угоди № 3/з від 16.09.2021 + 188488,86 грн згідно з додатковою угодою № 2 від 18.06.2021 + 111112,69 грн згідно з додатковою угодою № 4 від 25.10.2021). Таким чином, за розрахунком позивача за зустрічним позовом, 10% штрафу від ціни договору підряду становить 195963,54 грн.

Однак суд не погоджується із такими розрахунками позивача за зустрічним позовом та звертає увагу на те, що відповідно до пункту 2.8 договору підряду ціна даного договору складає загальну суму договірних цін по даному договору (згідно додаткових угод до даного договору). Комерційними умовами та додатковими угодами до договору підряду у розділі «Договірна ціна» передбачено, що договірна ціна уточняється в актах виконаних робіт за рахунок фактично виконаних обсягів робіт.

Відповідно до наявних у матеріалах справи актів приймання виконаних підрядних робіт загальна вартість робіт склала 1657725,63 грн, отже обґрунтованим є розрахунок штрафу, виходячи із договірної ціни, уточненої в актах виконаних робіт. Таким чином, за перерахунком суду, 10% штрафу за прострочення виконання робіт понад 10 календарних днів становить 165772,56 грн, які підлягають до стягнення з підрядника на користь замовника.

Водночас відповідач за зустрічним позовом вважає, що у позивача за зустрічним позовом відсутні будь-які законні підстави для нарахування штрафних санкцій за несвоєчасне виконання робіт, оскільки з вини замовника відбулось збільшення строків виконання робіт.

Аргументуючи свої заперечення у цій частині, відповідач за зустрічним позовом зауважував на те, що замовник несвоєчасно передав підряднику матеріали, необхідні для виконання робіт, а також була відсутня проектна документація, яка б дала змогу виконати роботи в окремих приміщеннях. Підрядник неодноразово у своїх листах (листи: від 22.09.2021, від 28.09.2021, від 01.10.2021, 11.10.2021) наголошував на необхідності проведення комплексу підготовчих робіт суміжними будівельними організаціями на об`єкті з метою виконання у подальшому підрядником обумовлених договором робіт, проте, як стверджує відповідач за зустрічним позовом, замовник залишив зазначені листи без відповіді.

Суд такі аргументи відповідача за зустрічним позовом відхиляє та зауважує на те, що відповідно до пункту 7.1 договору підряду підписання даного договору уповноваженими представниками зі сторони відповідача та зі сторони позивача засвідчує, що будівельний майданчик (фронт робіт), підготовлений відповідачем у повній відповідності до вимог даного договору, нормативних актів України та вимог ДБН і підрядник прийняв будівельний майданчик (фронт робіт) та готовий приступити до виконання робіт у погоджені сторонами строки.

Згідно із пунктом 4.22 договору підряду підрядник зобов`язаний не пізніше одного робочого дня з дати встановлення обставин, що перешкоджають виконанню підрядником своїх зобов`язань за даним договором, письмово інформувати замовника про такі обставини, а також про заходи, необхідні для їх усунення, в іншому випадку позивач не має права посилатись на наявність таких обставин.

Строки виконання робіт (будівництва об`єкта) можуть бути змінені з внесенням відповідних змін у даний договір шляхом укладення відповідної додаткової угоди (пункт 3.5 договору підряду).

Суд зазначає, що матеріали справи не містять жодних належних, допустимих та достовірних доказів на підтвердження внесення змін в частині строків виконання робіт шляхом укладення відповідної додаткової угоди до договору підряду на підставі пункту 3.5 договору, а також доказів звернення підрядника до замовника із пропозицією про внесення такої зміни відповідно до норм чинного законодавства України та умов договору. При цьому, належних доказів того, що затримка виконання робіт відбулася внаслідок вини замовника, відповідач за зустрічним позовом не надав.

За таких обставин суд не приймає до уваги заперечення відповідача за зустрічним позовом у цій частині.

Також ТОВ «Алекса Груп» просило суд стягнути з ТОВ «АЛП-Плюс» 979817,70 грн штрафу внаслідок порушення умов пункту 6 розділу № 1 Комерційних умов договору підряду (в редакції додаткової угоди № 3/з від 16.09.2021) щодо забезпечення під час виконання робіт на об`єкті будівництва обов`язкової мінімальної щоденної кількості робітників.

Так, відповідно до пункту 6 розділу № 1 Комерційних умов договору підряду перед початком виконання робіт підрядник зобов`язаний забезпечити мінімальну щоденну кількість залучених до виконання робіт працівників підрядника на об`єкті будівництва в обсязі не менше 10 (осіб). Зменшення кількості працівників підрядника, що безпосередньо виконують роботи на об`єкті, допускається за попереднім письмовим погодженням замовника.

ТОВ «Алекса Груп» вважає, що підрядник у період з 01.08.2021 по 15.10.2021, без письмової згоди замовника, виконував роботи із залученням робітників у меншій кількості, ніж передбачено договором. Позивач за зустрічним позовом стверджує, що згідно із листом охоронної компанії за вих. № 08/03 від 08.03.2023, яка у період з 01.08.2021 по 15.10.2021 здійснювала забезпечення охорони на об`єкті будівництва, зазначене порушення з боку підрядника відбулось 02.08.2021, 12.08.2021, 25.08.2021, 02.09.2021 та 23.09.2021.

Таким чином, на думку позивача за зустрічним позовом, підрядник зобов`язаний сплатити на користь замовника 10% штрафу за кожен випадок такого порушення, який складає: 1959635,47 грн (загальна сума договірних цін за договором підряду) х 10% = 195963,54 грн х 5 = 979817,70 грн.

Суд установив, що у відповідь на запит ТОВ «Алекса Груп» № 1-5 від 06.03.2023 Товариство з обмеженою відповідальністю «Конгрес Омега» (далі ТОВ «Конгрес Омега») у листі за вих. № 08/03 від 08.03.2023 повідомило, що здійснювало забезпечення охорони на об`єкті будівництва ЖК «Крона парк 2», по вулиці Чорновола В`ячеслава, 8-А в місті Бровари Київської області. В межах виконання зобов`язань із забезпечення охорони ТОВ «Конгрес Омега» здійснювало щоденне фіксування осіб, у тому числі працівників субпідрядних організацій, що залучалися до виконання робіт та часу їх перебування на території об`єкта будівництва. На підставі інформації, отриманої під час здійснення охорони вищезазначеного об`єкту ТОВ «Конгрес Омега» повідомило, що на території будівельного майданчика по вказаному об`єкту будівництва у період з 01.08.2021 по 15.10.2021 перебували працівники ТОВ «АЛП-Плюс» у наступній кількості: з 01.08.2021 по 15.08.2021 0; 16.08.2021 2; з 17.08.2021 по 18.08.2021 0; 19.08.2021 1; 20.08.2021 2; 21.08.2021 0; 22.08.2021 1; 23.08.2021 0; 24.08.2021 3; 25.08.2021 0; 26.08.2021 4; з 27.08.2021 по 31.08.2021 0; 01.09.2021 1; з 02.09.2021 по 19.09.2021 0; 20.09.2021 5; 21.09.2021 7; 22.09.2021 3; 23.09.2021 0; 24.09.2021 та 25.09.2021 по 10; 26.09.2021 8; 27.09.2021 та 28.09.2021 по 9; 29.09.2021 7; 30.09.2021 1; 01.10.2021 11; 02.10.2021 9; 03.10.2021 та 04.10.2021 по 4; 05.10.2021 11; 06.10.2021 6; 07.10.2021 11; 08.10.2021 3; 09.10.2021 та 10.10.2021 по 8; 11.10.2021 10; 12.10.2021 5; 13.10.2021 9; 14.10.2021 7; 15.10.2021 9.

На підтвердження здійснення ТОВ «Конгрес Омега» забезпечення охорони відповідного об`єкта будівництва ТОВ «Алекса Груп» долучило до уточнення позовних вимог від 13.03.2023 № 09 копію договору № 11/11-2019 про надання послуг з охорони, укладеного 11.11.2019 між Товариством з обмеженою відповідальністю «Альянс Новобуд» та ТОВ «Конгрес Омега», а також копію додаткової угоди № 7 до цього договору, яка стосується продовження терміну дії договору № 11/11-2019 від 11.11.2019.

Дослідивши лист ТОВ «Конгрес Омега» за вих. № 08/03 від 08.03.2023 і договір № 11/11-2019 від 11.11.2019 про надання послуг з охорони, суд дійшов висновку, що вказані документи не можуть бути належними доказами порушення підрядником умов договору в частині забезпечення мінімальної щоденної кількості залучених до виконання робіт працівників підрядника на об`єкті будівництва, який є предметом договору підряду № 01/31-03/21-КРП-2Ар від 31.03.2021.

Так, відповідно до умов договору підряду № 01/31-03/21-КРП-2Ар від 31.03.2021 (у редакції додаткової угоди № 3/з від 16.09.2021) об`єктом будівництва є офісна будівля по вул. Чорновола В`ячеслава, 8-А в м. Бровари Київської області. Водночас, як свідчить предмет договору № 11/11-2019 від 11.11.2019 про надання послуг з охорони, об`єкт будівництва, на якому ТОВ «Конгрес Омега» зобов`язувалось вживати заходів щодо забезпечення охорони, знаходиться за адресою: на розі вулиці В. Симоненка та вулиці В.Чорновола, 3 мікрорайону IV житлового району в м. Бровари Київської області. Крім того замовником послуг охорони, відповідно до цього договору, є інша юридична особа Товариство з обмеженою відповідальністю «Альянс Новобуд».

Таким чином, суд вважає, що договір № 11/11-2019 від 11.11.2019 про надання послуг з охорони на об`єкті, відмінному від об`єкта, виконання робіт на якому є предметом договору № 01/31-03/21-КРП-2Ар від 31.03.2021, і який до того ж укладений з особою, яка не має відношення до спору між сторонами у цій справі, не може свідчити про доведеність вимог позивача за зустрічним позовом про стягнення з підрядника штрафу за незабезпечення мінімальної кількості працівників на об`єкті будівництва.

Також сам по собі лист ТОВ «Конгрес Омега» за вих. № 08/03 від 08.03.2023, наданий на запит позивача за зустрічним позовом після відкриття провадження у цій справі, з інформацією про щоденну кількість працівників ТОВ «АЛП-Плюс» на об`єкті будівництва у період з 01.08.2021 по 15.10.2021, не може достовірно свідчити про те, що ТОВ «Конгрес Омега» надавало у спірний період послуги з охорони об`єкта будівництва по вул. Чорновола В`ячеслава, 8-А у місті Бровари Київської області.

Як визначено частиною першою статті 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Відповідно до приписів статті 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання (стаття 79 ГПК України).

Тлумачення змісту цієї статті свідчить, що нею покладено на суд обов`язок оцінювати докази, обставини справи з огляду на їх вірогідність, яка дозволяє дійти висновку, що факти, які розглядаються скоріше були (мали місце), аніж не були.

Верховний Суд неодноразово звертався загалом до категорії стандарту доказування та відзначав, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Цей принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони. Одночасно цей принцип не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує. Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний

Подібні правові висновки сформульовані у постановах Верховного Суду: від 02.10.2018 у справі № 910/18036/17, від 23.10.2019 у справі № 917/1307/18, від 18.11.2019 у справі № 902/761/18, від 04.12.2019 у справі № 917/2101/17.

Суд, керуючись зазначеними критеріями оцінки зазначених вище доказів, врахував також і той факт, що у матеріалах справи не міститься жодної претензії замовника, адресованої підряднику, стосовно порушення останнім умов договору в частині забезпечення щоденної мінімальної кількості працівників на об`єкті будівництва. При цьому слід зауважити, що всі акти приймання виконаних підрядних робіт, складені та підписані сторонами в рамках виконання договору підряду № 01/31-03/21-КРП-2Ар від 31.03.2021, з боку замовника підписані без жодних зауважень.

Враховуючи викладене, суд вважає, що вимоги ТОВ «Алекса Груп» про стягнення з ТОВ «АЛП-Плюс» 979817,70 грн штрафу є недоведеними та не підлягають задоволенню.

Посилання ТОВ «Алекса Груп» на наявність преюдиційних судових рішень суд відхиляє з огляду на таке.

Позивач за зустрічним позовом долучив до матеріалів справи копії таких судових рішень: рішення Господарського суду Київської області від 17.03.2021 у справі № 911/3148/20, залишене без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 10.06.2021; постанову Північного апеляційного господарського суду від 16.03.2023 у справі № 910/6207/22; рішення Господарського суду міста Києва від 08.05.2023 у справі № 910/9558/22, яке не набрало законної сили; рішення Господарського суду міста Києва від 10.05.2023 у справі № 910/15043/22, яке не набрало законної сили.

На думку позивача за зустрічним позовом, зазначені рішення є преюдиційними під час розгляду цієї справи № 911/212/23, оскільки спірні правовідносини у вказаних справах виникли з аналогічних обставин та договорів.

Так, відповідно до частини четвертої статті 75 ГПК України обставини, встановлені рішенням суду в господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Водночас згідно із частиною сьомою статті 75 ГПК України правова оцінка, надана судом певному факту при розгляді іншої справи, не є обов`язковою для господарського суду.

Слід зазначити, що преюдиціальність це обов`язковість фактів, установлених судовим рішенням, що набрало законної сили в одній справі, для суду при розгляді інших справ. Преюдиціально встановлені факти не підлягають доказуванню, оскільки їх з істинністю вже встановлено у рішенні чи вироку і немає необхідності встановлювати їх знову, тобто піддавати сумніву істинність і стабільність судового акту, який вступив в законну силу. Суть преюдиції полягає в неприпустимості повторного розгляду судом того самого питання між тими самими сторонами. Правила про преюдицію спрямовані не лише на заборону перегляду фактів і правовідносин, які встановлені в судовому акті, що вступив в законну силу. Вони також сприяють дотриманню процесуальної економії в новому процесі. У випадку преюдиціального установлення певних обставин особам, які беруть участь у справі (за умови, що вони брали участь у справі при винесенні преюдиціального рішення), не доводиться витрачати час на збирання, витребування і подання доказів, а суду на їх дослідження і оцінку. Усі ці дії вже здійснювалися у попередньому процесі, і їхнє повторення було б не лише недоцільним, але й неприпустимим з погляду процесуальної економії. Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 24.05.2018 у справі № 922/2391/16.

Зміст вказаних вище судових рішень, на які посилається позивач за зустрічним позовом, свідчить про те, що ТОВ «АЛП-Плюс» і ТОВ «Алекса Груп» не брали участь як сторони у цих справах, тому такі рішення не можуть вважатись преюдиційними при розгляді справи № 911/212/23. Більш того судові рішення у справах № 910/9558/22 та № 910/15043/22 не набрали законної сили.

Суд вважає, що посилання позивача за зустрічним позовом на вказані судові рішення, як преюдиційні, зводяться до помилкового ототожнення фактів, що мають преюдиціальне значення, з необов`язковою правовою оцінкою, наданою судом певному факту при розгляді іншої справи, тим більше, що у вказаних вище справах відповідна правова оцінка надавалася зовсім іншим правочинам і господарським договорам, укладеним між іншими юридичними особами, про що також зазначав і сам позивач за зустрічним позовом.

Таким чином, посилання позивача за зустрічним позовом на необхідність врахування при вирішенні цього спору судових рішень у справах № 911/3148/20, 910/6207/22, № 910/9558/22 та № 910/15043/22, як преюдиційних, суд відхиляє.

Підсумувавши викладене, суд дійшов висновку про часткове задоволення зустрічного позову в частині стягнення з ТОВ «АЛП-Плюс» на користь ТОВ «Алекса Груп» 165772,56 грн штрафу за прострочення виконання робіт.

Водночас відповідач за зустрічним позовом посилався у своєму відзиві на норми, які регулюють питання зменшення неустойки, однак по суті відповідного клопотання не заявив. Відповідач за зустрічним позовом, зауважуючи на можливість суду зменшити належну до стягнення неустойку, посилається на неналежне виконання позивачем за зустрічним позовом своїх договірних зобов`язань, а саме: несвоєчасне внесення авансових платежів, несвоєчасне повідомлення підрядника про дозвіл розпочати виконання робіт, затримку передачі будівельних матеріалів тощо.

За змістом частини третьої статті 551 Цивільного кодексу України розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду, якщо він значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, які мають істотне значення.

Відповідно до частини першої статті 233 Господарського кодексу України у разі, якщо належні до сплати штрафні санкції надмірно великі порівняно із збитками кредитора, суд має право зменшити розмір санкцій. При цьому повинно бути взято до уваги: ступінь виконання зобов`язання боржником; майновий стан сторін, які беруть участь у зобов`язанні; не лише майнові, але й інші інтереси сторін, що заслуговують на увагу.

Зміст зазначених норм свідчить про те, що вирішуючи питання про зменшення розміру неустойки (штрафу, пені), яка підлягає стягненню зі сторони, що порушила зобов`язання, господарський суд повинен оцінити, чи є даний випадок винятковим, виходячи з інтересів сторін, які заслуговують на увагу; ступеню виконання зобов`язання боржником; причини (причин) неналежного виконання або невиконання зобов`язання, незначності прострочення виконання, наслідків порушення зобов`язання, невідповідності розміру стягуваної неустойки (штрафу, пені) таким наслідкам, поведінки винної особи (в тому числі вжиття чи невжиття нею заходів до виконання зобов`язання, негайне добровільне усунення нею порушення та його наслідки) тощо.

Зменшення розміру заявленої до стягнення неустойки є правом суду, за відсутності у законі переліку таких виняткових обставин, господарський суд, оцінивши надані сторонами докази та обставини справи у їх сукупності, на власний розсуд вирішує питання про наявність або відсутність у кожному конкретному випадку обставин, за яких можливе зменшення штрафу.

Відповідно до статті 42 та абзацу п`ятого частини першої статті 44 Господарського кодексу України підприємництво це самостійна, ініціативна, систематична, на власний ризик господарська діяльність, що здійснюється суб`єктами господарювання з метою досягнення економічних і соціальних результатів та одержання прибутку, а принципами підприємницької діяльності є комерційний розрахунок та власний комерційний ризик.

Отже, здійснюючи підприємницьку діяльність, відповідач за зустрічним позовом повинен самостійно нести всі ризики: як щодо дотримання норм чинного законодавства України, так і щодо належного виконання добровільно взятих на себе договірних зобов`язань, а також самостійно нести юридичну відповідальність за допущені у своїй діяльності правопорушення.

Укладаючи договір підряду, відповідач за зустрічним позовом усвідомлював всі ризики та свідомо, з власної волі погодився на визначені строки виконання робіт, в тому числі і щодо нарахування штрафних санкцій.

Крім того в розумінні статті 617 Цивільного кодексу України обставини щодо недодержання своїх обов`язків контрагентами боржника чи відсутність у боржника необхідних коштів не звільняють боржника від відповідальності за порушення зобов`язання.

Суд також зазначає, що у разі порушення замовником своїх договірних зобов`язань, відповідач за зустрічним позовом не позбавлений права застосувати до нього передбачені договором підряду штрафні санкції.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для зменшення розміру заявленої до стягнення позивачем за зустрічним позовом неустойки (штрафу).

Що стосується вимог ТОВ «АЛП-Плюс» про стягнення з ТОВ «Алекса Груп» 60517,79 грн пені, 82789,27 грн інфляційних втрат та 10717,12 грн 3% річних, нарахованих за порушення строків виконання грошового зобов`язання, слід зазначити таке.

Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

Як визначено частиною другою статті 551 Цивільного кодексу України, якщо предметом неустойки є грошова сума, її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства.

Частиною шостою статті 231 Господарського кодексу України встановлено, що штрафні санкції за порушення грошових зобов`язань встановлюються у відсотках, розмір яких визначається обліковою ставкою Національного банку України, за увесь час користування чужими коштами, якщо інший розмір відсотків не передбачено законом або договором.

Нарахування штрафних санкцій за прострочення виконання зобов`язання, якщо інше не встановлено законом або договором, припиняється через шість місяців від дня, коли зобов`язання мало бути виконано (частина шоста статті 232 Господарського кодексу України).

Суд установив, що відповідно до пункту 12.6 договору підряду за порушення умов і термінів оплати, передбачених пунктом 9.1.2 даного договору, замовник виплачує підряднику пеню в розмірі облікової ставки НБУ від суми неоплаченої вартості робіт за кожний день затримки платежу, а згідно із пунктом 12.13 договору підряду нарахування штрафних санкцій припиняється тільки після виконання зобов`язання в натурі.

Отже сторони дійшли згоди щодо нарахування, у тому числі пені за порушення замовником термінів оплати, понад встановлений частиною шостою статті 232 Господарського кодексу України шестимісячний строк, що по суті не суперечить актам цивільного законодавства та відповідає принципу свободи договору, закріпленому статтею 627 Цивільного кодексу України.

Частиною другою статті 625 Цивільного кодексу України передбачено, що боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Відповідно до викладеного у позовній заяві розрахунку, позивач за первісним позовом здійснив нарахування пені і 3% річних від простроченого замовником грошового зобов`язання у сумі 300000,00 грн (заборгованість з оплати за роботи, виконані в рамках Комерційних умов договору підряду в редакції додаткової угоди № 3/з від 16.09.2021) за період з 15.12.2021 по 16.01.2023. Інфляційні втрати позивач за первісним позовом нарахував на цю ж суму за період з грудня 2021 року по грудень 2022 року.

Також у розрахунок включено суму платежів гарантійного утримання в розмірі 49962,30 грн, відповідно до якого 3% річних нараховано за 220 днів прострочення (з 11.06.2022 по 16.01.2023), інфляційні втрати нараховані за період з червня по грудень 2022 року.

Суд дослідив зазначені розрахунки ТОВ «АЛП-Плюс» та установив, що позивач за первісним позовом неправильно визначив момент виникнення прострочення грошових зобов`язань замовника.

Як вже було зазначено, відповідно до пункту 9.1.2 договору підряду подальші розрахунки за виконані роботи замовник проводить протягом 10-ти банківських днів після підписання актів здачі-приймання виконаних робіт, крім випадків, зазначених, зокрема у пункті 9.4 цього договору, яким передбачено, що у випадку прострочення підрядником строків виконання робіт, передбачених даним договором, строки здійснення замовником платежів переносяться на відповідний термін прострочення підрядника.

Суд установив, що в рамках Комерційних умов договору підряду у редакції додаткової угоди № 3/з від 16.09.2021 останній акт приймання виконаних підрядних робіт підписано 30.11.2021 (акт № 3 за листопад 2021 року), у зв`язку з чим підрядник прострочив виконання робіт на 45 календарних днів.

Враховуючи умови пункту 9.4 договору підряду, замовник мав обов`язок здійснити остаточні розрахунки з підрядником до 28.01.2022 (14.12.2021 (десятий банківський день після підписання останнього акта) + 45 календарних днів прострочення підрядника).

Що стосується платежів гарантійного утримання, то строки оплати, з урахуванням їх перенесення на термін прострочення підрядника, сплинули: щодо платежу в сумі 43334,37 грн 25.07.2022 (10.06.2022 + 45 к. д.); щодо платежу в сумі 5346,43 грн 10.04.2022 (з огляду на відсутність факту прострочення підрядника у строк, визначений додатковою угодою № 2 від 18.06.2021); щодо платежу в сумі 1281,50 грн 03.07.2022 (10.06.2022 + 45 к. д.).

Таким чином, нарахування пені і 3% річних на суму простроченого платежу в розмірі 300000,00 грн слід здійснювати за період з 29.01.2022 по 16.01.2023, інфляційних втрат з лютого по грудень 2022 року.

Нарахування 3% річних та інфляційних втрат на суми платежів гарантійного утримання здійснюється таким чином:

- на платіж у сумі 43334,37 грн 3% річних нараховуються за період з 26.07.2022 по 16.01.2023, інфляційні втрати із серпня по грудень 2022 року;

- на платіж у сумі 5346,43 грн 3% річних нараховуються за період з 11.06.2022 (початкова дата нарахування відсотків річних на суми платежів гарантійного утримання, вказана позивачем за первісним позовом) по 16.01.2023, інфляційні втрати з червня по грудень 2022 року;

- на платіж у сумі 1281,50 грн 3% річних нараховуються за період з 04.07.2022 по 16.01.2023, інфляційні втрати з липня по грудень 2022 року.

Враховуючи встановлені судом дати виникнення прострочення здійснення замовником розрахунків з підрядником, суд здійснив відповідні перерахунки, не виходячи за межі визначених позивачем за первісним позовом періодів та установив, що загалом з ТОВ «Алекса Груп» на користь ТОВ «АЛП-Плюс» підлягають до стягнення 57123,29 грн пені, 9550,05 грн 3% річних та 78847,37 грн інфляційних втрат.

Таким чином, оцінивши подані сторонами докази за своїм внутрішнім переконанням, з урахуванням всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов висновку, що первісний позов підлягає задоволенню частково та з ТОВ «Алекса Груп» на користь ТОВ «АЛП-Плюс» підлягають до стягнення 349962,30 грн основного боргу, 57123,29 грн пені, 9550,05 грн 3% річних і 78847,37 грн інфляційних втрат. Зустрічний позов також підлягає задоволенню частково, з огляду на що з ТОВ «АЛП-Плюс» на користь ТОВ «Алекса Груп» підлягають до стягнення 165772,56 грн штрафу.

Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, пов`язаних зі сплатою судового збору, суд керується пунктом 2 частини першої статті 129 ГПК України, яким передбачено, що у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Зважаючи на це, із ТОВ «Алекса Груп» на користь ТОВ «АЛП-Плюс» слід стягнути 7432,25 грн судового збору, з ТОВ «АЛП-Плюс» на користь ТОВ «Алекса Груп» 2486,59 грн судового збору.

Крім того ТОВ «Алекса Груп» у своєму клопотанні від 13.03.2023 просило суд стягнути з ТОВ «АЛП-Плюс» 150000,00 грн витрат на професійну правничу допомогу.

Статтею 16 ГПК України передбачено, що учасники справи мають право користуватися правничою допомогою. Представництво у суді, як вид правничої допомоги, здійснюється виключно адвокатом (професійна правнича допомога), крім випадків, встановлених законом.

За приписами статті 2 ГПК України однією з основних засад (принципів) господарського судочинства є відшкодування судових витрат сторони, на користь якої ухвалене судове рішення.

Статтею 123 ГПК України визначено, що судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу.

Згідно із частиною восьмою 129 ГПК України, розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву.

Матеріали справи свідчать про те, що правова допомога ТОВ «Алекса Груп» у цій справі надавалась адвокатом Ракітовим Олексієм Вікторовичем, який діє на підставі ордеру серії АА № 0026406, виданого 20.02.2023, та ордеру серії АА № 0027023, виданого 09.03.2023.

Суд установив, що 26.12.2019 адвокат Ракітов О.В. та ТОВ «Алекса Груп» (клієнт) уклали договір № 01/01 про надання правової допомоги, відповідно до пункту 1.1 якого клієнт доручає, а адвокат приймає на себе зобов`язання надавати адвокатські послуги з усіх юридичних питань, що виникають при здійсненні господарської діяльності клієнта в об`ємі та на умовах, передбачених цим договором та додатками до нього.

У пункті 3.1 договору від 26.12.2019 № 01/01 про надання правової допомоги сторони погодились з тим, що за послуги адвоката, пов`язані з наданням правової допомоги клієнт сплачує адвокату гонорар відповідно до додаткових угод, укладених сторонами до цього договору.

Згідно з пунктом 4.1 договору від 26.12.2019 № 01/01 про надання правової допомоги останній набуває чинності з дати його підписання сторонами та діє до 25.12.2025.

Сторони підписали 26.01.2023 додаток № 1 до договору від 26.12.2019 № 01/01 про надання правової допомоги, у пункті 2.1 якого погодили, що вартість гонорару адвоката за цим додатком складає 150000,00 грн.

У подальшому сторони підписали 13.03.2023 акт приймання-передачі № 1 до додатку № 1 від 26.01.2023 до договору від 26.12.2019 № 01/01 про надання правової допомоги, яким зафіксували перелік наданих адвокатом клієнту адвокатських послуг на суму 150000,00 грн, а саме:

1) щодо позовної заяви ТОВ «АЛП-Плюс» (справа № 911/212/23. І інстанція): ознайомлення та аналіз позовної заяви та доданих до неї документів 4 години; арифметичний та правовий прорахунок правильності нарахування суми позову та штрафних санкцій 4 години; розробка правової позиції 8 годин; звірення правової позиції з існуючою судовою практикою України 4 години; підготовка відзиву на позовну заяву 4 години; направлення відзиву на позовну заяву стороні по справі поштою 2 години; подача відзиву на позовну заяву до суду 3 години;

2) щодо зустрічної позовної заяви ТОВ «Алекса Груп» (справа № 911/212123. І інстанція): розробка правової позиції 8 годин; звірення правової позиції з існуючою судовою практикою України 2 години; аріфметичний та правовий прорахунок правильності нарахування суми штрафних санкцій (пеня; штраф) 24 години; пошук та підготовка доказової бази для зустрічної позовної заяви 68 годин (договору від 31.03.2021 № 01/31-03/21-КРП-2Ар; додаток № 01 від 31.03.2021; основні комерційні умови договору від 31.03.2021; договірна ціна від 31.03.2021; додаткова угода № 1/з від 18.06.2021; договірна ціна від 18.06.2021; додаткова угода № 2 від 18.06.2021; договірна ціна № 2 станом на 01.07.2021; додаткова угода № 3/з від 16.09.2021; договірна ціна станом на 16.09.2021; додаткова угода № 4 від 25.10.2021; договірна ціна № 3 станом на 25.10.2021; копія виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань по ТОВ «Алекса Груп»; копія наказу на призначення директора ТОВ «Алекса Груп»; копії актів приймання виконаних будівельних робіт, довідок про вартість виконаних будівельних робіт та актів прийому-передачі змонтованого матеріалу (довідка про вартість виконаних будівельних робіт від 30.11.2021; акт приймання виконаних підрядних робіт № 3 від 30.11.2021; акт прийому-передачі змонтованого матеріалу № 3 від 30.11.2021; довідка про вартість виконаних будівельних робіт від 24.11.2021; акт приймання виконаних підрядних робіт № 1 від 24.11.2021; акт прийому-передачі змонтованого матеріалу № 1 від 24.11.2021); копії платіжних доручень (№ 123 від 27.05.2021; № 2 від 01.07.2021; № 1627 від 27.09.2021; № 2728 від 15.12.2021; № 2729 від 23.12.2021; № 12 від 24.05.2021); копія досудової вимоги на ТОВ «АЛП Плюс» про стягнення неустойки (пені) та штрафних санкцій за договором; копії поштових документів щодо підтвердження направлення досудової вимоги; копії (витяги з ЄДРСР) набувших чинність судових рішень (Господарського суду Київської області від 17.03.2021 по справі № 911/3148/20; Північного апеляційного господарського суду від 10.06.2021 по справі № 911/3148/20); підготовка зустрічної позовної заяви 24 години; підготовка копій документів для суду та для сторони по справі 12 годин; оформлення документів та прошив додатків 2 години; формування платіжного доручення про сплату судового збору, контроль сплати судового збору та оформлення платіжного доручення в банківській установі відповідно до вимог чинного законодавства 4 години; направлення зустрічної позовної заяви та додатків до неї стороні по справі поштою 2 години; подача зустрічної позовної заяви до суду 3 години; підготування уточнення позовних вимог та доданих до них документів 68 годин.

Зазначений акт приймання-передачі № 1 від 13.03.2023 сторони підписали без зауважень.

Досліджуючи надані документи на підтвердження понесення витрат на професійну правничу допомогу, суд дійшов висновку, що наданих доказів достатньо для встановлення факту надання адвокатом Ракітовим О.В. професійної правничої допомоги позивачу за зустрічним позовом у цій справі. Отже витрати позивача за зустрічним позовом на професійну правничу допомогу підлягають розподілу.

Відповідно до частин першої і другої статті 126 ГПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на професійну правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на професійну правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу професійну правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката, визначається згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Для визначення розміру витрат на професійну правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги (частина третя статті 126 ГПК України).

У разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на професійну правничу допомогу адвоката, які підлягають розподілу між сторонами (частина п`ята статті 126 ГПК України).

У розумінні вказаної норми зменшення суми судових витрат на професійну правничу допомогу, що підлягають розподілу, можливе виключно на підставі клопотання іншої сторони у разі, на її думку, недотримання вимог стосовно співмірності витрат із складністю відповідної роботи, її обсягом та часом, витраченим ним на виконання робіт. Суд, враховуючи принципи диспозитивності та змагальності, не має права вирішувати питання про зменшення суми судових витрат на професійну правову допомогу, що підлягають розподілу, з власної ініціативи.

Належним чином обґрунтованих заперечень щодо розміру судових витрат на правничу допомогу чи клопотання про зменшення суми відповідних витрат відповідач за зустрічним позовом до суду не подав.

Обсяг, зміст та вартість наданих у цій справі адвокатом послуг підтверджується наявними у матеріалах справи договором від 26.12.2019 № 01/01 про надання правової допомоги і додатком № 1 від 26.01.2023 до цього договору, а також актом приймання-передачі № 1 від 13.03.2023.

Враховуючи викладене в сукупності, суд дійшов висновку, що наданими доказами підтверджується факт надання професійної правничої допомоги позивачу за зустрічним позовом у цій справі на суму 150000,00 грн.

Відповідно до частини четвертої статті 129 ГПК України інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову на відповідача; 2) у разі відмови в позові на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Беручи до уваги висновок суду про часткове задоволення зустрічного позову, витрати позивача за зустрічним позовом на професійну правничу допомогу адвоката, відповідно до пункту 3 частини четвертої статті 129 ГПК України, підлягають розподілу пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Таким чином, з відповідача за зустрічним позовом на користь позивача за зустрічним позовом підлягають до стягнення 21148,39 грн витрат на професійну правничу допомогу адвоката.

Відповідно до частини одинадцятої статті 238 ГПК України у разі часткового задоволення первісного і зустрічного позовів про стягнення грошових сум суд проводить зустрічне зарахування таких сум та стягує різницю між ними на користь сторони, якій присуджено більшу грошову суму.

Аналіз цієї норми свідчить, що її мета є по суті аналогічною меті статті 203 Господарського кодексу України та статті 601 Цивільного кодексу України, оскільки в даному випадку судовим рішенням будуть чітко зафіксовані розміри грошових сум, які сторони винні одна одній, тобто, їх розмір носитиме ясний та безспірний характер, а з моменту набрання таким судовим рішенням законної сили відповідно до пункту 9 частини третьої статті 129 та частини першої статті 129-1 Конституції України таке судове рішення підлягатиме обов`язковому виконанню, тобто, буде відсутній будь-який спір між сторонами з приводу настання чи ненастання строку виконання зобов`язання з такої сплати.

До того ж зазначена норма ГПК України не проводить жодної диференціації, які за правовою природою чи підставами виникнення мають бути ці грошові суми.

Виходячи із зазначеного висновку, в контексті цієї справи, суд наголошує на універсальності приписів частини одинадцятої статті 238 ГПК України, адже можливість їх застосування судом не ставиться у залежність від тотожності правової природи вимог про стягнення грошових сум за первісним і зустрічним позовами, а їх безспірність презюмується у разі судового вирішення спору.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 13.11.2019 у справі № 910/16135/18 та від 22.04.2021 у справі № 904/1583/20

Також частиною одинадцятою статті 129 ГПК України передбачено, що при частковому задоволенні позову, у випадку покладення судових витрат на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, суд може зобов`язати сторону, на яку покладено більшу суму судових витрат, сплатити різницю іншій стороні. В такому випадку сторони звільняються від обов`язку сплачувати одна одній іншу частину судових витрат.

Таким чином, суд вирішив провести зустрічне зарахування присуджених до стягнення сум за первісним та зустрічним позовами згідно із частиною одинадцятою статті 238 та частиною одинадцятою статті 129 ГПК України, стягнувши різницю між ними з ТОВ «Алекса Груп» на користь ТОВ «АЛП-Плюс» у розмірі 313507,72 грн заборгованості.

Керуючись статтями 73, 74, 76-79, 126, 129, 237, 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

1. Задовольнити первісний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «АЛП-Плюс» до Товариства з обмеженою відповідальністю «Алекса Груп» в частині стягнення 349962 грн 30 коп. основного боргу, 57123 грн 29 коп. пені, 9550 грн 05 коп. 3% річних, 78847 грн 37 коп. інфляційних втрат та 7432 грн 25 коп. судового збору.

2. Відмовити у задоволенні решти вимог первісного позову.

3. Задовольнити зустрічний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Алекса Груп» до Товариства з обмеженою відповідальністю «АЛП-Плюс» в частині стягнення 165772 грн 56 коп. штрафу, 2486 грн 59 коп. судового збору та 21148 грн 39 коп. витрат на професійну правничу допомогу.

4. Відмовити у задоволенні решти вимог зустрічного позову.

5. Провести зустрічне зарахування присуджених до стягнення сум за первісним та зустрічним позовами та стягнути різницю між ними.

6. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Алекса Груп» (07400, Київська обл., м. Бровари, бульв. Незалежності, буд. 14, офіс 205; ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «АЛП-Плюс» (03083, м. Київ, вул. Червонопрапорна, буд. 34, корпус 4; ) 313507 (триста тринадцять тисяч п`ятсот сім) грн 72 коп. заборгованості.

7. Видати наказ після набрання рішенням законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. Апеляційна скарга може бути подана протягом двадцяти днів з дня складення повного тексту рішення відповідно до статей 256-257 Господарського процесуального кодексу України.

Повне рішення складено 14.08.2023.

Суддя О.В. Щоткін