ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

10.08.2023 м. ДніпроСправа № 904/7041/20

За позовом Регіонального відділення Фонду державного майна України по Дніпропетровській, Запорізькій та Кіровоградській областях, м. Дніпро

до публічного акціонерного товариства "УКРТЕЛЕКОМ", м. Київ

про стягнення заборгованості з орендної плати, пені, неустойки та виселення з приміщення

Суддя Панна С.П.

Помічник судді (за дорученням судді) Невмержицька Т.М.

Представники:

від позивача: Сивоконь Анастасія Ігорівна,

від відповідача: Cкороход Альбіна Олександрівна

ВСТАНОВИВ:

Регіональне відділення Фонду державного майна України по Дніпропетровській, Запорізькій та Кіровоградській областях звернулося до Господарського суду Дніпропетровської області з позовом, в якому просить:

-стягнути з Публічного акціонерного товариства «Укртелеком» на користь Регіонального відділення Фонду державного майна України по Дніпропетровській, Запорізькій та Кіровоградській областях до Державного бюджету України заборгованість з орендної плати у розмірі 9375,92грн.;

-Стягнути з Публічного акціонерного товариства «Укртелеком» на користь Регіонального відділення Фонду державного майна України по Дніпропетровській, Запорізькій та Кіровоградській областях до Державного бюджету України неустойку у сумі 35932,91 грн.;

-Стягнути з Публічного акціонерного товариства «Укртелеком» на користь Регіонального відділення Фонду державного майна України по Дніпропетровській, Запорізькій та Кіровоградській областях до Державного бюджету України пеню у сумі 1516,95 грн.;

- Виселити Публічне акціонерне товариство «Укртелеком» з нерухомого майна, площею 20,4 кв.м., розміщеного за адресою: Дніпропетровська область, Апостолівський район, м. Апостолове, вул. Б.Хмельницького, 100, що перебуває на балансі Апостолівського міжрайонного управління водного господарства.

Ухвалою суду від 30.12.2020 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, призначено судове засідання на 28.01.2021 о 15:00год.

У судовому засіданні від 28.01.2021р. оголошено перерву до 16.02.2021р. о 16:00 год.

За загальнодоступною інформацією з Єдиного державного реєстру судових рішень судом встановлено, що ухвалою Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 09.12.2020 на підставі частини другої статті 302 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) передано на розгляд об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду справу №910/11131/19 разом із касаційною скаргою Приватного акціонерного товариства "Телесистеми України" на постанову Північного апеляційного господарського суду від 18.06.2020 у зв`язку з необхідністю відступити від висновку щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладеного в раніше ухвалених судових рішеннях Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду у справі №910/12949/16 від 13.02.2018 та у справі № 906/1037/16 від 17.12.2018.

При цьому колегія суддів Верховного Суду у справі № 910/11131/19 зазначила, що у справах № 910/12949/16 та № 906/1037/16 усі спори виникли між орендарями та орендодавцями з приводу стягнення орендної плати та (чи) неустойки, передбаченої частиною 2 статті 785 ЦК України за період користування орендованим майном після закінчення строку дії відповідних договорів і до моменту повернення майна за актами прийому-передачі та викладено правовий висновок щодо застосування, зокрема, положень частини 2 статті 785 ЦК України і який полягає у тому, що "одночасне стягнення орендної плати та неустойки у вигляді подвійної орендної плати, нарахованої за прострочення повернення орендованого майна, за один і той же період користування наймачем орендованим майном (за період з дня припинення дії договору оренди до дня повернення орендованого майна за актом) є неможливим, оскільки є притягненням відповідача до подвійної відповідальності за одне й те саме правопорушення, що суперечить положенням статті 61 Конституції України".

Зазначений правовий висновок знайшов підтримку і при касаційному перегляді справи № 910/20370/17 об`єднаною палатою Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду.

Водночас, у постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 14.11.2018 у справі № 924/195/16, від 11.05.2018 у справі № 926/2119/17 зроблено правовий висновок про те, що зобов`язання орендаря сплачувати орендну плату за весь час фактичного користування майном, яке виникло з договору оренди, не припиняється зі спливом строку дії договору оренди, оскільки таке припинення пов`язане не із закінченням строку, на який було укладено договір, а з моментом підписання сторонами акта приймання-передачі об`єкта оренди.

Подібні за змістом висновки викладені, зокрема, у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 30.07.2020 у справі № 925/1223/17, від 11.12.2019 у справі № 904/527/19.

За вказаних обставин Верховний Суд у складі об`єднаної палати Касаційного господарського суду ухвалою від 17.12.2020 прийняв до розгляду касаційну скаргу Приватного акціонерного товариства "Телесистеми України" на постанову Північного апеляційного господарського суду від 18.06.2020 у справі № 910/11131/19.

Судове провадження у цій справі на цей час триває.

Крім того, Касаційний господарський суд у складі Верховного Суду ухвалою від 30.09.2020 на підставі частини третьої статті 302 ГПК України передав на розгляд Великої Палати Верховного Суду справу № 911/2390/18 разом із касаційними скаргами Товариства з обмеженою відповідальністю "Медичний центр імені академіка Юрія Прокоповича Спіженка", Амбулаторно - поліклінічного закладу "Київський міський дитячий діагностичний центр" та Заступника прокурора міста Києва на постанову Північного апеляційного господарського суду від 03.10.2019, рішення Господарського суду Київської області від 11.03.2019 та додаткове рішення Господарського суду Київської області від 25.03.2019, оскільки вважає за необхідне відступити від висновку щодо застосування норми права у правовідносинах, що стосуються підсудності справ у спорах з приводу нерухомого майна, викладеного в раніше ухваленому рішенні Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного цивільного суду, а саме у постанові від 16.05.2018 справі № 640/16548/16-ц.

Зокрема, у справі № 640/16548/16-ц Касаційний цивільний суд виклав висновок про те, що до позовів, що виникають з приводу нерухомого майна, належать, зокрема, позови про: право власності на таке майно; право володіння і користування ним (стаття 358 Цивільного кодексу України); поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності та виділ частки із цього майна (статті 364, 367 цього Кодексу); поділ нерухомого майна, що є у спільній сумісній власності та виділ частки із цього майна (статті 370, 372 цього Кодексу); право користування нерухомим майном (визначення порядку користування ним); право, яке виникло із договору найму жилого приміщення, оренди тощо; визнання правочину з нерухомістю недійсним; звернення стягнення на нерухоме майно - предмет іпотеки чи застави; розірвання договору оренди землі; стягнення орендної плати, якщо спір виник з приводу нерухомого майна; про усунення від права на спадкування та визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Касаційний господарський суд у складі Верховного Суду, передаючи справу №911/2390/18 на розгляд Великої Палати Верховного Суду, вважає що до спорів, що виникають з приводу нерухомого майна, відносяться спори, вимоги за якими безпосередньо стосуються об`єкта нерухомого майна, і не відносяться спори, предметом яких є стягнення заборгованості, яка виникла внаслідок невиконання зобов`язань за договором, незалежно від того, що такий договір укладений щодо нерухомого майна. До таких позовів застосовуються загальні правила підсудності.

Ухвалою Великої Палати Верховного Суду від 08.10.2020 прийнято до розгляду справу № 911/2390/18 за касаційними скаргами Товариства з обмеженою відповідальністю «Медичний центр імені академіка Юрія Прокоповича Спіженка», Амбулаторно-поліклінічного закладу «Київський міський дитячий діагностичний центр» та Заступника прокурора міста Києва на рішення Господарського суду Київської області від 11.03.2019, додаткове рішення цього ж суду від 25.03.2019 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 03.10.2019.

Судове провадження на цей час триває.

Викладене свідчить про те, що єдиного підходу у вирішенні зазначених подібних категорій спорів у Верховного Суду немає.

Частиною четвертою статті 17 Закону України Про судоустрій і статус суддів передбачено, що єдність системи судоустрою забезпечується, зокрема, єдністю судової практики.

Відповідно до пункту 7 частини другої статті 228 ГПК України суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку перегляду судового рішення у подібних правовідносинах (в іншій справі) у касаційному порядку палатою, об`єднаною палатою, Великою Палатою Верховного Суду.

За приписами пункту 11 частини першої статті 229 ГПК України провадження у справі у цьому випадку зупиняється до закінчення перегляду в касаційному порядку.

Щодо визначення подібності правовідносин суд звертається до правових висновків, викладених у судових рішеннях Великої Палати Верховного Суду та об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду.

Так, об`єднана палата Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду в ухвалі від 27.03.2020 у справі № 910/4450/19 зазначила, що подібність правовідносин в іншій аналогічній справі визначається за такими критеріями: суб`єктний склад сторін спору, зміст правовідносин (права та обов`язки сторін спору) та об`єкт (предмет).

Велика Палата Верховного Суду виходить з того, що подібність правовідносин означає тотожність суб`єктного складу учасників відносин, об`єкта та предмета правового регулювання, а також умов застосування правових норм (зокрема, часу, місця, підстав виникнення, припинення та зміни відповідних правовідносин). При цьому, зміст правовідносин з метою з`ясування їх подібності визначається обставинами кожної конкретної справи (пункт 32 постанови від 27.03.2018 №910/17999/16; пункт 38 постанови від 25.04.2018 № 925/3/7, пункт 40 постанов від 25.04.2018 № 910/24257/16). Такі ж висновки викладені і в постановах Верховного Суду України від 21.12.2016 у справі № 910/8956/15 та від 13.09.2017 року по справі № 923/682/16.

Під судовими рішеннями в подібних правовідносинах необхідно розуміти такі рішення, де подібними (тотожними, аналогічними) є предмети спору, підстави позову, зміст позовних вимог і встановлені судом фактичні обставини, а також наявне однакове матеріально-правове регулювання спірних правовідносин (пункт 6.30 постанови Великої Палати Верховного Суду від 19.05.2020 у справі № 910/719/19, пункт 5.5 постанови Великої Палати Верховного Суду від 19.06.2018 у справі №922/2383/16; пункт 8.2 постанови Великої Палати Верховного Суду від 16.05.2018 у справі № 910/5394/15-г; постанова Великої Палати Верховного Суду від 12.12.2018 у справі № 2-3007/11; постанова Великої Палати Верховного Суду від 16.01.2019 у справі № 757/31606/15-ц).

Порівняльний аналіз змісту та об`єкту правовідносин у справі, що розглядається та у справах № 910/11131/19, № 911/2390,18 свідчить про їх подібність.

За таких обставин у справі, що розглядається наявна об`єктивна необхідність врахування висновків об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду у справі № 910/11131/19 та висновків Великої палати Верховного Суду у справі № 911/2390/18.

Вирішуючи питання про можливість зупинення провадження у справі №904/7154/20, у тому числі й одночасного, до касаційного перегляду як справи №910/11131/19, так і справи № 911/2390/18, суд враховує принцип розумності строків розгляду справи судом, з огляду на який пріоритетними для суду у цій справі є висновки Верховного Суду, які стосуються підсудності справи та які безпосередньо впливають на можливість продовження судового провадження компетентним судом.

Перебування справи у зупиненому стані до касаційного перегляду справи №910/11131/19, у разі завершення до того часу касаційного перегляду справи №911/2390/18 з висновком, який зумовлюватиме необхідність передання справи за територіальною підсудністю до іншого суду, не буде сприяти виконанню судом передбаченого статтею 2 ГПК України завдання господарського судочинства в частині своєчасного вирішення спору.

Ухвалою суду від 16.02.2021р. зупинено провадження у справі № 904/7041/20 за позовом регіонального відділення Фонду державного майна України по Дніпропетровській, Запорізькій та Кіровоградській областях, м. Дніпро до публічного акціонерного товариства "УКРТЕЛЕКОМ", м. Київ про стягнення заборгованості з орендної плати, пені, неустойки та виселення з приміщення до закінчення розгляду Верховним судом у складі об`єднаної палати Касаційного господарського суду справи 910/11131/19.

До суду від позивача надійшло клопотання, в якому повідомив про закінчення розгляду Верховним судом у складі об`єднаної палати Касаційного господарського суду справи № 910/11131/19.

Ухвалою суду від 14.06.2023р. поновлено провадження у справі № 904/7041/20, призначено підготовче засідання до розгляду на 18.07.23р.

В судове засідання з`явився представник позивача.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про місце, день та час судового засідання був належним чином повідомлений.

13.07.2023р. до суду від відповідача надійшов відзив на позовну заяву.

14.07.2023р. до суду від відповідача надійшло клопотання про проведення судових засідань в режимі відеоконференції.

18.07.2023р. до суду від позивача надійшла заява про розгляд підготовчого провадження в розумні строки відповідно до ст.6 Конвенції.

Ухвалою суду від 18.07.2023р. відкладено підготовче засідання на 10.08.2023р.

В судове засідання з`явились представники позивача та відповідача.

10.08.2023р. до суду від позивача надійшли заперечення на відзив на позовну заяву та заява про продовження строку підготовчого провадження відповідно до ст.6 Конвенції.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожній фізичній або юридичній особі гарантується право на розгляд судом упродовж розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, в якій вона є стороною. Поняття розумного строку не має чіткого визначення, проте розумним слід уважати строк, який необхідний для вирішення справи у відповідності до вимог матеріального та процесуального законів. При цьому, Європейський Суд з прав людини зазначає, що розумність тривалості провадження повинна визначатися з огляду на обставини справи та з урахуванням таких критеріїв: складність справи, поведінка заявника та відповідних органів влади, а також ступінь важливості предмета спору для заявника (див. рішення Європейського Суду з прав людини у справах Савенкова проти України, №4469/07, від 02.05.2013р., Папазова та інші проти України, № 32849/05, 20796/06, 14347/07 та 40760/07, від 15.03.2012р.).

Згідно із статтею 17 Закону України Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини суди застосовують при розгляді справ практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи Федіна проти України від 02 вересня 2010 року, Смірнова проти України від 08 листопада 2005 року, Матіка проти Румунії від 02 листопада 2006 року, Літоселітіс проти Греції від 05 лютого 2004 року та інші).

Враховуючи викладене, суд прийшов до висновку про відкладення розгляду справи на іншу дату.

Керуючись ст.ст.177, 183, 197, 202, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

УХВАЛИВ:

Відкласти підготовче засідання на 26.09.2023 о 10:00год. у приміщенні Господарського суду Дніпропетровської області в залі судових засідань № 3-409 за адресою: 49027, м. Дніпро, вул. Володимира Винниченка, 1, в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів в підсистеми відеоконференцзв`язку ЄСІТС.

Участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції можлива за умови використання комп`ютерної техніки або смартфону, які дозволяють передавати аудіосигнал та відеозображення (з доступом в мережу Інтернет).

Роз`яснити учаснику відеоконференції, що для участі в судовому засіданні йому необхідно:

зайти та авторизуватись в системі відеоконференцзв`язку за 10 хвилин до початку судового засідання;

активувати технічні засоби (мікрофон, навушники та камеру) та перевірити їх працездатність шляхом тестування за допомогою системи відеоконференцзв`язку;

очікувати запрошення секретаря до участі у судовому засіданні.

На початку судового засідання учасник, що бере участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції, за потреби, на вимогу судді повинен показати оригінал паспорту або іншого документу, що посвідчує його особу, на сторінці з фотографією в камеру та оригінали документів, які підтверджують його повноваження на представництво.

Попередити сторін, що відповідно до частини 5 статті 197 ГПК України ризики технічної неможливості участі у відеоконференції поза межами приміщення суду, переривання зв`язку тощо несе учасник справи, який подав відповідну заяву.

Зобов`язати:

- позивача надати відповідь на відзив;

- відповідача надати заперечення на відповідь на відзив.

Рекомендовано учасникам процесів направляти кореспонденцію на адресу суду (завчасно, до дати призначеного судового засідання):

- за допомогою електронної пошти: ;

- за допомогою сервісу "Електронний суд";

- засобами поштового зв`язку: 49027, м.Дніпро, вул.Володимира Винниченка, 1;

- вчинення інших процесуальних дії в електронній формі з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису з урахуванням вимог Закону України "Про електронний цифровий підпис" та Закону України "Про електронні довірчі послуги".

Учасники справи мають можливість отримувати процесуальні документи в електронному вигляді паралельно з документами у паперовому вигляді.

Для отримання процесуальних документів в електронному вигляді потрібно:

- зареєструватися в системі обміну електронними документами між судом та учасниками судового процесу (завести поштову скриньку електронного суду), розміщену на офіційному веб-порталі судової влади України за адресою: mail.gov.ua.

- подати до суду заявку про отримання процесуальних документів в електронному вигляді, яку необхідно роздрукувати на офіційному веб-порталі судової влади України у вищевказаному розділі.

Процесуальні документи у відповідній справі, що видані після дати подання вказаної заявки до суду, будуть надходити в електронному вигляді на зареєстровану електронну адресу учасника судового процесу в домені mail.gov.ua, зазначену в заявці.

Повідомити учасників справи про те, що інформація у цій справі доступна на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за посиланням: http://dp.arbitr.gov.ua/sud5005/spisok/csz.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню не підлягає.

Суддя С.П. Панна