ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16.08.2023м. ХарківСправа № 922/2014/23

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Жельне С.Ч.

при секретарі судового засідання Федоровій Т.О.

розглянувши в порядку загального позовного провадження справу

за позовом Фізичної особи-підприємця Полупанової Зінаїди Миколаївни, м.Маріуполь
до Харківської міської ради, м.Харків
про визнання договору укладеним
за участю представників:

позивача: не з`явився;

відповідача:Романенко Т.М.

ВСТАНОВИВ:

Фізична особа-підприємець Полупанова Зінаїда Миколаївна звернулась до Господарського суду Харківської області з позовною заявою до Харківської міської ради, в якій просить визнати укладеним договір про надання ритуальних послуг між Фізичною особою - підприємцем Полупановою Зінаїдою Миколаївною (ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) та Харківською міською радою (код 04059243) в редакції, викладеної у позовній заяві.

Позовні вимоги обгрунтовані тим, що позивачкою були вчинені усі дії по укладенню з відповідачем договору про надання ритуальних послуг, оскільки ,на її думку, запропонований Договір відповідає вимогам ст.180 Господарського кодексу України щодо наявності всіх істотних умов та нормам Закону України "Про поховання та похоронну справу", Типовому положенню про ритуальну службу в Україні, а також примірному договору про надання ритуальних послуг. Однак відповідач від укладання запропонованого позивачкою договору безпідставно ухиляється, після отримання проекту спірного договору в належний термін його не підписав, не склав протокол розбіжностей та не надав обгрунтованої відповіді на подану заяву.

Ухвалою суду від 22.05.2023 позовну заяву залишено без руху, встановлено позивачу у десятиденний строк з дня вручення цієї ухвали надати суду належним чином засвідчені копії документів, що додані до позовної заяви, а також докази направлення позовної заяви та доданих до неї документів на адресу Харківської міської ради листом з описом вкладення.

01.06.2023 позивачкою разом з заявою (вх.№13865) усунено недоліки, які були підставою для винесення ухвали від 22.05.2023.

Ухвалою господарського суду Харківської області від 05.06.2023 відкрито провадження по справі №922/2014/23 за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 05.07.2023 об 11:30.Оскільки у позовній заяві було визначено третьою особою Комунальне підприємство "РИТУАЛ" Харківської міської ради без зазначення підстав її залучення, судом Комунальне підприємство "РИТУАЛ" Харківської міської ради, як третю особу до участі у справі залучено не було.

Протокольною ухвалою від 05.07.2023 відкладено підготовче засідання на 19.07.2023 об 11:10.

12.07.2023 відповідач надав до суду заяву (вх.№18151), в якій просив залучити до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Департамент житлово-комунального господарства Харківської міської ради та Комунальне підприємство «Ритуал».

З огляду на те, що у підготовчому засіданні 19.07.2023 позивачка заперечувала проти задоволення клопотання Харківської міської ради щодо залучення до участі у справі третьою особою Департамент житлово-комунального господарства Харківської міської ради та Комунальне підприємство «Ритуал», а також те, що стороною договору визначено саме Харківську міську раду, судом протокольною ухвалою було відмовлено у задоволенні вказаного клопотання (вх.№18151 від 12.07.2023); закрито підготовче провадження та призначено розгляд справи по суті на 16.08.2023 р. об 11:45.

09.08.2023 відповідач до суду надав пояснення в порядку ст.43 ГПК України (вх.№21156), в яких наголошує на тому, що позовні вимоги не підлягають задоволенню, оскільки Харківська міська рада не є належним відповідачем у справі та не наділена повноваженнями на укладення договору про надання ритуальних послуг.

Позивачка у судове засідання 16.08.2023 не з`явилась, в заяві від 25.07.2023 (вх.№19553) просила розгляд справи здійснювати без її участі.

Присутній у судовому засіданні представник відповідача заперечував проти позову з підстав, викладених ним у письмових поясненнях.

Розглянувши матеріали справи, оцінивши надані докази та викладені доводи, судом встановлено наступне.

22.02.2023 Фізична особа-підприємець Полупанова Зінаїда Миколаївна звернулась до Харківської міської ради з ідентичними за змістами заявами-письмовими пропозиціями за вих.№1, вих.№2 щодо укладення договору про надання ритуальних послуг.

На вказані заяви листом П-10-2483/0/1-23.08-31-2336/0/129-23 від 20.03.2023 була надана відповідь, в якій зазначено на відсутність правових підстав щодо укладання договору про надання ритуальних послуг Харківською міською радою з приватним підприємцем. При цьому роз`яснено, що з приводу цього питання позивачці, як приватному підприємцю, що виявив бажання працювати на ринку ритуальних послуг, необхідно звернутися до територіальної ритуальної служби (КП «Ритуал» Харківської міської ради) з відповідною заявою та пакетом документів.

З матеріалів справи вбачається також, що ФОП Полупанова З.М. неодноразово зверталась до КП «Ритуал» Харківської міської ради з заявами-пропозиціями від 28.09.2022, від 24.10.2022, від 14.11.2022, від 08.12.2022, від 06.01.2023 щодо укладення договору про надання ритуальних послуг на що КП «Ритуал» Харківської міської ради листами №198 від 17.10.2022, №233 від 10.11.2022, №268 від 02.12.2022, №297 від 27.12.2022, №44 від 26.01.2023 було відмовлено в його укладенні через невідповідність поданих документів, які необхідно долучати у відповідності до п.8.1 Типового положення про ритуальну службу в Україні, затвердженого Наказом державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 19.11.2003 року №193, а також через істотну відмінність умов, які викладені у поданому проекті Договору про надання ритуальних послуг від умов примірного договору.

Позивачка вважає, що суб`єктом, який наділений повноваженням на укладення договору про надання ритуальних послуг є саме Харківська міська рада, проте як КП «Ритуал» Харківської міської ради такі повноваження не були делеговані. Відмову Харківської міської ради від укладення договору вважає безпідставною та необґрунтованою, а викладені у листі П-10-2483/0/1-23.08-31-2336/0/129-23 від 20.03.2023 посилання відповідача стосовно необхідності звернення з вказаним питанням щодо укладення договору про надання ритуальних послуг до КП «Ритуал» Харківської міської ради ,на її думку, є такими, що мають на меті введення позивачки в оману.

Враховуючи неукладення відповідачем договору, позивач звернувся з вказаним позовом до суду.

Розглядаючи спір по суті, суд враховує наступне.

За приписами ч. 1 ст. 179 Господарського кодексу України майново-господарські зобов`язання, які виникають між суб`єктами господарювання або між суб`єктами господарювання і негосподарюючими суб`єктами - юридичними особами на підставі господарських договорів, є господарсько-договірними зобов`язаннями.

Відповідно до ч. 4 ст. 179 Господарського кодексу України при укладенні господарських договорів сторони можуть визначати зміст договору на основі: вільного волевиявлення, коли сторони мають право погоджувати на свій розсуд будь-які умови договору, що не суперечать законодавству; примірного договору, рекомендованого органом управління суб`єктам господарювання для використання при укладенні ними договорів, коли сторони мають право за взаємною згодою змінювати окремі умови, передбачені примірним договором, або доповнювати його зміст; типового договору, затвердженого Кабінетом Міністрів України, чи у випадках, передбачених законом, іншим органом державної влади, коли сторони не можуть відступати від змісту типового договору, але мають право конкретизувати його умови; договору приєднання, запропонованого однією стороною для інших можливих суб`єктів, коли ці суб`єкти у разі вступу в договір не мають права наполягати на зміні його змісту.

Господарські договори укладаються за правилами, встановленими Цивільним кодексом України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами щодо окремих видів договорів (ч. 7 ст. 179 Господарського кодексу України).

У ст. 638 Цивільного кодексу України передбачено, що договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною.

Відповідно до ч. 1 ст. 640 Цивільного кодексу України договір є укладеним з моменту одержання особою, яка направила пропозицію укласти договір, відповіді про прийняття цієї пропозиції.

Пропозицію укласти договір (оферту) може зробити кожна із сторін майбутнього договору. Пропозиція укласти договір має містити істотні умови договору і виражати намір особи, яка її зробила, вважати себе зобов`язаною у разі її прийняття (ст. 641 Цивільного кодексу України).

Відповідь особи, якій адресована пропозиція укласти договір, про її прийняття (акцепт) повинна бути повною і безумовною (ч. 1 ст. 642 Цивільного кодексу України).

Згідно зі ст. 649 Цивільного кодексу України розбіжності, що виникли між сторонами при укладенні договору на підставі правового акта органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування та в інших випадках, встановлених законом, вирішуються судом. Розбіжності, що виникли між сторонами при укладенні договору не на підставі правового акта органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування, можуть бути вирішені судом у випадках, встановлених за домовленістю сторін або законом.

У ст. 181 Господарського кодексу України закріплено, що господарський договір за загальним правилом викладається у формі єдиного документа, підписаного сторонами. Допускається укладення господарських договорів у спрощений спосіб, тобто шляхом обміну листами, факсограмами, телеграмами, телефонограмами тощо, а також шляхом підтвердження прийняття до виконання замовлень, якщо законом не встановлено спеціальні вимоги до форми та порядку укладення даного виду договорів.

Проект договору може бути запропонований будь-якою з сторін. У разі якщо проєкт договору викладено як єдиний документ, він надається другій стороні у двох примірниках.

Сторона, яка одержала проект договору, у разі згоди з його умовами оформляє договір відповідно до вимог частини першої цієї статті і повертає один примірник договору другій стороні або надсилає відповідь на лист, факсограму тощо у двадцятиденний строк після одержання договору.

За наявності заперечень щодо окремих умов договору сторона, яка одержала проект договору, складає протокол розбіжностей, про що робиться застереження у договорі, та у двадцятиденний строк надсилає другій стороні два примірники протоколу розбіжностей разом з підписаним договором.

Сторона, яка одержала протокол розбіжностей до договору, зобов`язана протягом двадцяти днів розглянути його, в цей же строк вжити заходів для врегулювання розбіжностей з другою стороною та включити до договору всі прийняті пропозиції, а ті розбіжності, що залишились неврегульованими, передати в цей же строк до суду, якщо на це є згода другої сторони.

У разі досягнення сторонами згоди щодо всіх або окремих умов, зазначених у протоколі розбіжностей, така згода повинна бути підтверджена у письмовій формі (протоколом узгодження розбіжностей, листами, телеграмами, телетайпограмами тощо).

Якщо сторона, яка одержала протокол розбіжностей щодо умов договору, заснованого на державному замовленні або такого, укладення якого є обов`язковим для сторін на підставі закону, або сторона - виконавець за договором, що в установленому порядку визнаний монополістом на певному ринку товарів (робіт, послуг), яка одержала протокол розбіжностей, не передасть у зазначений двадцятиденний строк до суду розбіжності, що залишилися неврегульованими, то пропозиції другої сторони вважаються прийнятими.

У разі якщо сторони не досягли згоди з усіх істотних умов господарського договору, такий договір вважається неукладеним (таким, що не відбувся). Якщо одна із сторін здійснила фактичні дії щодо його виконання, правові наслідки таких дій визначаються нормами Цивільного кодексу України.

Як встановлено судом, 22.02.2023 позивачка разом з заявами-письмовими пропозиціями за вих.№1, вих.№2 щодо укладення договору про надання ритуальних послуг надала відповідачу на розгляд свій проєкт договору про надання ритуальних послуг.

Згідно до п.3 і 6 ст.8 "Про поховання та похоронну справу" органи місцевого самоврядування та їх виконавчі органи в межах своєї компетенції створюють ритуальні служби та здійснюють інші повноваження, передбачені цим та іншими законами.

Відповідно до ст. 9 Закону України "Про поховання та похоронну справу" ритуальні служби - спеціалізовані комунальні підприємства, що створюються органами місцевого самоврядування в порядку, встановленому законом, з метою здійснення організації поховання померлих і надання ритуальних послуг, передбачених необхідним мінімальним переліком окремих видів ритуальних послуг, реалізації предметів ритуальної належності, передбаченим п. 2 ч. 2 ст. 8 цього Закону. Ритуальні служби можуть також надавати ритуальні послуги, не передбачені необхідним мінімальним переліком окремих видів ритуальних послуг та реалізації предметів ритуальної належності, виготовляти предмети ритуальної належності. Тарифи щодо оплати таких послуг та предметів ритуальної належності встановлюються в межах, визначених законодавством, виконавчим органом сільської, селищної, міської ради.

У ст. 10 Закону України "Про поховання та похоронну справу" визначено, що надання ритуальних послуг відповідно до необхідного мінімального переліку окремих видів ритуальних послуг, передбаченого п. 2 ч. 2 ст. 8 цього Закону, здійснюється ритуальними службами або за договором суб`єктами господарювання інших форм власності. Вартість таких послуг встановлюється в порядку і в межах, встановлених законодавством, виконавчим органом сільської, селищної, міської ради. Надання ритуальних послуг, не передбачених зазначеним переліком, а також виготовлення предметів ритуальної належності здійснюється за цінами, встановленими за згодою сторін.

Згідно з ч.1 ст.12 Закону України "Про поховання та похоронну справу", особа, яка зобов`язалася поховати померлого, на підставі свідоцтва про смерть звертається згідно із статтею 8 цього Закону до сільського голови або ритуальної служби з приводу укладення відповідного договору-замовлення на організацію та проведення поховання. Ця особа має право вибирати виконавців послуг серед суб`єктів господарської діяльності, які уклали договори із сільським головою або ритуальною службою про надання цих послуг. Ритуальні послуги надаються за плату згідно з договором-замовленням, крім випадків, передбачених законом.

Згідно з Типовим положенням про ритуальну службу в Україні, затвердженим наказом Держжитлокомунгоспу України від 19.11.2003 № 193, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 08.09.2004 за № 1110/9709 ритуальна служба в Україні відповідно до Закону України "Про поховання та похоронну справу" - це спеціалізоване комунальне підприємство, що створюється органом місцевого самоврядування в порядку, установленому Законом і її основним завданнями є здійснення організації поховання померлих і надання передбачених необхідним мінімальним переліком окремих видів ритуальних послуг та ритуальних послуг, не передбачених цим переліком, а також реалізація предметів ритуальної належності.

Пунктом 8 Типового положення про ритуальну службу в Україні, затвердженого наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 19.11.2003 №193 (далі - Положення) встановлено, що ритуальна служба забезпечує укладання договорів із суб`єктами господарювання.

Таким чином, для суб`єктів господарювання, які вирішили надавати ритуальні послуги, є обов`язковим укладення відповідного договору із ритуальною службою.

суб`єкт господарювання (далі - СГ), що виявив бажання працювати на ринку ритуальних послуг, має подати до територіальної ритуальної служби відповідну заяву щодо укладання договору про надання ритуальних послуг на ім`я її керівника та долучити до заяви (засвідчені у встановленому порядку копії) такі документи, як копію довідки про включення до ЄДРПОУ для юридичної особи або довідки про присвоєння ідентифікаційного номера для фізичної особи; копію свідоцтва про державну реєстрацію суб`єкта підприємницької діяльності; перелік послуг, що пропонуються для надання СГ; режим роботи та номер телефону.

Протягом 14 робочих днів з дня отримання заяви територіальна ритуальна служба укладає з суб`єктом господарювання договір про надання послуг при наявності всього переліку документів, передбачених цим пунктом. Безпідставна відмова в укладанні договору не допускається, вона повинна бути аргументована.

Відповідно до рішення Харківської міської ради від 09.12.2020 №8/20 «Про закріплення комунальних унітарних підприємств» за Департаментом житлово-комунального господарства Харківської міської ради закріплено Комунальне підприємство «Ритуал» Харківської міської ради.

Відповідно до інформації з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань основним видом діяльності КП «Ритуал» Харківської міської ради () є організування поховань і надання суміжних послуг. Засновником комунального підприємства є Харківська міська рада.

Комунальне підприємство «Ритуал» Харківської міської ради надає ритуальні послуги за встановленими тарифами відповідно до рішення виконавчого комітету Харківської міської ради від 29.08.2018 №584 «Про встановлення тарифів на ритуальні послуги, які надає комунальне підприємство «Ритуал» Харківської міської ради». Копія такого рішення додано до матеріалів справи.

Таким чином суд приходить до висновку, що відповідач по справі - Харківська міська рада не є таким спеціалізованим комунальним підприємством, про яке йдеться у Типовому положенні про ритуальну службу в Україні.

Частинами 1-2 статті 48 ГПК України передбачено, що суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання, залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання, за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі.

Отже, заміна неналежного відповідача та залучення співвідповідача, у відповідності до приписів господарського процесу, можлива лише за клопотанням позивача.

Позивачка під час розгляду справи клопотання про заміну первісного відповідача належним чи про залучення до участі у справі іншої особи як співвідповідача не заявляла.

Згідно вимог статей 13, 74 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Позивачем не було надано суду належних і допустимих доказів, у розумінні ст. 76, 77 ГПК України, на підтвердження того, що саме відповідач порушив права позивача відмовою від укладання договору про надання ритуальних послуг і має відповідати за цим позовом.

З огляду на наведені вище норми чинного законодавства та обставини справи, суд дійшов висновку, що позовні вимоги заявлені до неналежного відповідача, що має наслідком відмову в позові.

На підставі викладеного, враховуючи положення ст. 129 Господарського процесуального кодексу України, витрати зі сплати судового збору належить покласти на позивача у зв`язку з відмовою у задоволенні позовних вимог.

Керуючись ст. 74, 76-77, 129, 233, 236-241 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

ВИРІШИВ:

У задоволені позову відмовити.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене безпосередньо до Східного апеляційного господарського суду протягом двадцяти днів з дня складання повного тексту рішення відповідно до ст.ст. 256, 257 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст рішення буде складено судом протягом десяти днів з дня його проголошення.

Повне рішення складено "16" серпня 2023 р.

Суддя С.Ч. Жельне