ЦЕНТРАЛЬНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
У Х В А Л А

07.08.2023 м. Дніпро Справа № 904/4940/22

Суддя Центрального апеляційного господарського суду Парусніков Ю.Б., розглянувши заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Долинська стальконструкція» про відвід колегії суддів: Коваль Л.А., Мороза В.Ф., Чередка А.Є. у справі № 904/4940/22

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Долинська стальконструкція», м. Долинська, Кіровоградської області

до Акціонерного товариства «Криворізький залізорудний комбінат», м. Кривий Ріг, Дніпропетровської області

про стягнення заборгованості за договором підряду на виконання ремонтних робіт у сумі 4688243,60 грн, -

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 03.07.2023 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Акціонерного товариства «Криворізький залізорудний комбінат» на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 02.05.2023 та додаткове рішення від 12.05.2023 у справі № 904/4940/22.

Розгляд апеляційної скарги призначено в судове засідання на 27.07.2023 о 17:00 год.

27.07.2023 в судовому засіданні розгляд апеляційної скарги відкладено до 07.09.2023 на 17:00 год.

01.08.2023 від Товариства з обмеженою відповідальністю «Долинська стальконструкція» надійшла заява про відвід колегії суддів: Коваль Л.А., Мороза В.Ф., Чередка А.Є. у справі № 904/4940/22.

За змістом поданої заяви про відвід колегії суддів ТОВ «Долинська стальконструкція» вважає, що судді: Коваль Л.А., Мороз В.Ф., Чередко А.Є. не можуть брати участь в розгляді справи та підлягають відводу в зв`язку з систематичним порушенням норм процесуального права, що призводе до порушення прав позивача, а саме права на розгляд справи в розумні строки, що гарантується Конституцією України.

Виходячи з доводів заявленого представником відповідача клопотання про відкладення розгляду справи, причиною неявки до суду апеляційної інстанції представника відповідача є надання переваги участі у розгляді іншої справи. Поданням клопотання про відкладення відповідач здійснив дії спрямовані на зловживання процесуальними правами.

Заявник зазначає, що суд відклав розгляд справи з порушенням встановленого ГПК строку для розгляду апеляційної скарги та протягом розумного строку (наступне судове засідання призначено судом на 66 день).

Оскільки поважність причин неявки представника відповідача судом апеляційної інстанції не встановлена, представника позивача позбавлено можливості реалізувати своє право на забезпечення права на апеляційний перегляд справи, на розумність строків розгляду справи судом та, зважаючи на межі розгляду справи в суді апеляційної інстанції (ст. 210 ГПК України), розгляд апеляційним судом справи у відсутності відповідача та його представника не є підставою для відкладення розгляду справи № 904/4940/22.

Ухвалою від 03.08.2023 апеляційний господарський суд визнав заяву ТОВ «Долинська стальконструкція» про відвід колегії суддів: Коваль Л.А., Мороза В.Ф., Чередка А.Є. у справі № 904/4940/22 необґрунтованою. Заяву ТОВ «Долинська стальконструкція» про відвід колегії суддів: Коваль Л.А., Мороза В.Ф., Чередка А.Є. у справі № 904/4940/22 - передано іншому складу суду.

Відповідно до ст. 39 ГПК України питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі. Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У цьому випадку вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому ч. 1 ст. 32 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід. Питання про відвід має бути розглянуто не пізніше двох днів з дня надходження заяви про відвід.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 04.08.2023 для розгляду заяви про відвід колегії суддів у справі № 904/4940/22 визначено суддю Паруснікова Ю.Б.

Розглянувши подану заяву про відвід колегії суддів, суд дійшов висновку про необґрунтованість заявленого відводу з огляду на наступне.

В силу положень частин 2 та 3 ст. 38 ГПК України з підстав, зазначених у статтях 35, 36 і 37 цього Кодексу, судді, секретарю судового засідання, експерту, спеціалісту, перекладачу може бути заявлено відвід учасниками справи. Відвід повинен бути вмотивованим.

Головна мета відводу - гарантування безсторонності суду, зокрема, щоб запобігти упередженості судді (суддів) під час розгляду справи.

Відповідно до частин 1, 2 ст. 48 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суддя у своїй діяльності щодо здійснення правосуддя є незалежним від будь-якого незаконного впливу, тиску або втручання. Суддя здійснює правосуддя на основі Конституції і законів України, керуючись при цьому принципом верховенства права. Втручання у діяльність судді щодо здійснення правосуддя забороняється і має наслідком відповідальність, установлену законом.

Частиною 4 ст. 11 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) та ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» визначено, що суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України (далі - Конвенція), та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Пунктом 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

За усталеною практикою Європейського суду з прав людини наявність безсторонності згідно з п. 1 ст. 6 вказаної Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями.

За суб`єктивним критерієм беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі.

Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (п. 49 рішення ЄСПЛ у справі «Білуха проти України»).

Європейський суд з прав людини зазначив, що «безсторонність», в сенсі п. 1 ст. 6 Конвенції, має визначатися відповідно до суб`єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі - тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об`єктивного критерію - тобто, чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Булут проти Австрії» від 22.02.1996, у справі «Томан проти Швейцарії» від 10.06.1996). Відповідно до об`єктивного критерію має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності судів. У цьому зв`язку навіть зовнішні ознаки мають певне значення.

При цьому, особиста безсторонність суду, як суб`єктивний критерій, презюмується, поки не надано доказів протилежного (п. 50 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Білуха проти України» від 09.11.2006).

Згідно з об`єктивним критерієм необхідно встановити, чи існують факти, які можна встановити та які можуть ставити під сумнів безсторонність судді. Це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезстороннім, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (пункти 29, 31 рішення Європейського суду з прав людини «Газета «Україна-центр» проти України» від 15.07.2010).

ГПК України не встановлює вичерпного переліку обставин, які свідчать про необ`єктивність судді, однак зазначається, що такі підстави повинні бути обґрунтовані особою, яка ініціює питання про відвід судді.

Суд зазначає, що не є підставами для відводу суддів заяви, які містять лише припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними і допустимими доказами.

Таким чином, щодо суб`єктивної складової безсторонності суду заявнику необхідно подати докази фактичної наявності упередженості судді для відводу його від справи, оскільки презумпція особистої неупередженості судді діє доти, доки не з`являться докази на користь протилежного. І тільки якщо з`являються об`ктивні сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, або його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі.

Відповідно до ч. 2 ст. 7 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» кожному гарантується захист його прав, свобод та законних інтересів у розумні строки незалежним, безстороннім і справедливим судом, утвореним законом.

Приписами ч. 1 ст. 2 ГПК України встановлено, що завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Реалізації гарантій, встановлених ст. 6 Конвенції, слугує запровадження у національному законодавстві процедур, що забезпечують безсторонність судового розгляду. Такими є, зокрема, передбачені ст. 35 ГПК України підстави для відводу (самовідводу) судді.

Відповідно до ч. 1 ст. 35 ГПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Частинами 2, 3 ст. 35 ГПК України визначено, що суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених ст. 36 цього Кодексу. До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

Як вбачається з поданої ТОВ «Долинська стальконструкція» заяви про відвід судовій колегії по даній справі, заявником не наведено та не обґрунтовано наявності визначених ч.ч. 1-3 ст. 35, ст. 36 ГПК України підстав для відводу.

У контексті аргументів скаржника суд звертає увагу на приписи ч. 4 ст. 35 ГПК України, якою імперативно визначено, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

При цьому, вказані аргументи скаржника фактично зводяться до незгоди із процесуальним рішенням (ухвалою про відкладення розгляду справи).

Частинами 11, 12 ст. 270 ГПК України, яка визначає порядок розгляду апеляційної скарги, встановлено, що суд апеляційної інстанції відкладає розгляд справи в разі неявки у судове засідання учасника справи, стосовно якого немає відомостей щодо його повідомлення про дату, час і місце судового засідання, або за його клопотанням, коли повідомлені ним причини неявки будуть визнані судом поважними.

Таким чином, відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною умовою для якого є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні.

Згідно ухвали Центрального апеляційного господарського суду по даній справі від 27.07.2023 клопотання відповідача про відкладення розгляду справи задоволене судом з мотивів того, що в зазначену дату представник відповідача не мав можливості з`явитися в судове засідання у зв`язку з відрядженням до іншого суду. Крім того, адвокат Бобиль В.В. уклав з відповідачем договір про надання правових послуг тільки 24.07.2023 та не встиг ознайомитися з матеріалами справи № 904/4940/22.

Враховуючи вищевикладене, судом наведено в ухвалі про відкладення розгляду даної справи належне обґрунтування свого процесуального рішення. Відповідно, наведені заявником доводи в обґрунтування заяви про відвід судової колегії у даній справі не можуть бути підставою, в розумінні ст. 35 ГПК України, для відводу складу колегії суддів: Коваль Л.А., Мороза В.Ф., Чередка А.Є.

З аналізу доводів заявника, встановлених обставин справи та норм ГПК України, суд дійшов обґрунтованого висновку про відсутність підстав для задоволення відводу вказаним суддям, а тому в задоволенні заяви про відвід суддів від розгляду справи № 904/4940/22 слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 35, 38, 39, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, Центральний апеляційний господарський суд -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Долинська стальконструкція» про відвід колегії суддів: Коваль Л.А., Мороза В.Ф., Чередка А.Є. у справі № 904/4940/22 - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, є остаточною та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя Ю.Б. Парусніков