ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

"02" серпня 2023 р. м. Київ Справа № 911/2328/23

Господарський суд Київської області у складі судді Колесника Р.М., розглянувши заяву ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер: НОМЕР_1 ) про забезпечення позову до подання позовної заяви

до особи, яка в подальшому набуде статусу учасника справи відповідача: Публічного акціонерного товариства «Центренерго» (08711, Київська обл., смт Козин, вул. Рудиківського, буд. 49, код: 22927045)

ВСТАНОВИВ:

До Господарського суду Київської області 31.07.2023 звернувся ОСОБА_1 (надалі заявник/ ОСОБА_1 ) із заявою про забезпечення позову до подання позовної заяви, в якій заявник просить суд вжити заходи забезпечення позову шляхом заборони акціонерам ПрАТ «Центренерго» приймати рішення на дистанційних позачергових зборах акціонерів ПрАТ «Центренерго», призначених на 07.08.2023 з питань порядку денного 2) прийняття рішення про припинення повноважень голови та членів наглядової ради Товариства; 3) обрання членів наглядової ради Товариства.

Заявник вказує, що має намір звернутися до суду із позовною заявою з вимогами немайнового характеру, а саме про визнання відсутнім права у відповідача на припинення повноважень голови та членів наглядової ради Товариства.

Розглянувши подану заявником заяву про забезпечення позову до подання позовної заяви, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до ст. 136 Господарського процесуального кодексу України господарський суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 137 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду, а також з інших підстав, визначених законом.

Згідно ст. 137 Господарського процесуального кодексу України позов забезпечується (ч. 1): 1) накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачу і знаходяться у нього чи в інших осіб; 2) забороною відповідачу вчиняти певні дії; 4) забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві, або виконувати щодо нього інші зобов`язання; 5) зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа або іншого документа, за яким стягнення здійснюється у безспірному порядку; 6) зупиненням продажу майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно, або про виключення його з опису і про зняття з нього арешту; 8) зупиненням митного оформлення товарів чи предметів, що містять об`єкти інтелектуальної власності; 9) арештом морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги; 10) іншими заходами у випадках, передбачених законами, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами. Не допускається вжиття заходів забезпечення позову, які за змістом є тотожними задоволенню заявлених позовних вимог, якщо при цьому спір не вирішується по суті.

Не допускається забезпечення позову у спорах, що виникають з корпоративних відносин, шляхом заборони, зокрема, проводити загальні збори акціонерів або учасників господарського товариства та приймати ними рішення, крім заборони приймати конкретні визначені судом рішення, які прямо стосуються предмета спору (ч. 5).

З системного аналізу наведених норм права можна дійти висновку про те, що метою вжиття заходів щодо забезпечення позову є уникнення ускладнення чи унеможливлення виконання рішення суду або ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Суд враховує, що під час вирішення питання щодо забезпечення позову обґрунтованість позову не досліджується, адже питання обґрунтованості заявлених позовних вимог є предметом дослідження судом під час розгляду спору по суті і не вирішується ним під час розгляду заяви про забезпечення позову.

Оцінюючи заявлений заявником захід забезпечення позову шляхом заборони ПрАТ «Центренерго» приймати рішення на дистанційних позачергових зборах акціонерів ПрАТ «Центренерго» по пунктах 2, 3 питань порядку денного, призначених на 07.08.2023, суд зазначає, що заходи забезпечення позову можуть бути вжиті судом лише в межах предмета позову та не повинні порушувати прав інших учасників (акціонерів) юридичної особи.

При цьому, передумовою забезпечення позову є обрання належного, відповідного предмету спору заходу забезпечення позову, що гарантує дотримання принципу співвіднесення виду заходу забезпечення позову заявленим позивачем вимогам, що зрештою дає змогу досягти балансу інтересів сторін та інших учасників судового процесу під час вирішення спору, сприяє фактичному виконанню судового рішення в разі задоволення позову та, як наслідок, забезпечує ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача (заявника).

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 21.12.2021 у справі № 910/10598/21.

Суд зазначає, що заявником не обґрунтовано, яким чином заборона відповідачу приймати рішення про припинення повноважень голови та членів наглядової ради Товариства, а також про обрання членів наглядової ради Товариства узгоджується із предметом майбутнього позову у справі про визнання відсутнім права у відповідача на припинення повноважень голови та членів наглядової ради Товариства.

На переконання суду, заявлені заявником заходи забезпечення позову у тому вигляді, які він просить вжити, не мають правового зв`язку з майбутнім предметом позову, під час розгляду якого підлягає дослідженню судом саме питання щодо наявності/відсутності у відповідача правових підстав для припинення повноважень голови та членів наглядової ради Товариства.

Крім того, запропоновані заявником заходи забезпечення позову шляхом заборони відповідачу приймати рішення можуть призвести до порушення прав осіб, що не є учасниками справи.

Серед іншого, заявником не обґрунтовано та не доведено належним чином, що невжиття заходів забезпечення позову, може істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист, поновлення порушених чи оспорюваних прав, інтересів заявника.

Враховуючи викладене вище, суд дійшов висновку про те, що заявником не обґрунтовано необхідності вжиття заходів забезпечення позову, а також яким чином заявлені заявником заходи забезпечення позову узгоджуються з предметом майбутнього позову, що зумовлює висновки суду про відмову у задоволенні заяви про забезпечення позову.

Керуючись ст. ст. 136-140, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову до подання позовної заяви відмовити.

Ухвала складена та підписана 02.08.2023, набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена у апеляційному порядку - до Північного апеляційного господарського суду протягом десяти днів з моменту її складення у відповідності до ст. ст. 255, 256 Господарського процесуального кодексу України.

Суддя Р.М. Колесник