ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ДОНЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
_____________________________________________________________________________
У Х В А Л А
про залишення позовної заяви без руху
07.08.2023р. Справа №905/717/23
про стягнення 10356509,48 грн
у справі за позовом: Товариства з обмеженою відповідальністю «Шахт пром сервіс», м.Київ
до відповідача: Товариства з додатковою відповідальністю «Шахта Білозерська», м.Білозерське
про розірвання договору та стягнення 1666765,49 грн
Ухвалою суду від 14.06.2023р. за вказаним позовом відкрито провадження у справі №905/717/23, справу вирішено розглядати за правилами загального позовного провадження.
17.07.2023р. Товариство з додатковою відповідальністю «Шахта Білозерська», м.Білозерське звернулось до господарського суду Донецької області з зустрічним позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Шахт пром сервіс», м.Київ про стягнення штрафу в розмірі 1683985,28 грн та пені в сумі 8672524,20 грн.
Дослідивши матеріали зустрічної позовної заяви, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення її без руху з огляду на наступне.
Відповідно до ч.1 ст.180 Господарського процесуального кодексу України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.
Згідно з ч.4 ст.180 цього кодексу зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 162, 164, 172, 173 цього Кодексу.
Тобто, зустрічний позов має бути оформлений та поданий згідно із загальними правилами подання позовів.
Відповідно до п.2 ч.1 ст.164 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Згідно із ст.ст.1, 2 Закону України «Про судовий збір» судовий збір це збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат. Платниками судового збору є громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.
В силу норм ст.7 Закону України «Про державний бюджет України на 2023 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01.01.2023р. становить 2684 грн.
За приписами ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру судовий збір встановлюється у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (2684 грн) та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (939400 грн).
Оскільки позовна заява містить вимогу майнового характеру у розмірі 10356509,48 грн, відповідач мав сплатити за розгляд поданої зустрічної позовної заяви судовий збір в сумі 155347,64 грн (10356509,48 грн х 1,5%).
Проте, позивач судовий збір не сплатив та надав клопотання про відстрочення сплати судового збору до 10.08.2023р., розглянувши яке, суд зазначає про таке.
Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом (ч.2 ст.123 Господарського процесуального кодексу України).
Враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у ч.1 цієї статті (ст.8 Закону України «Про судовий збір»).
Отже, наведеними правовими нормами встановлено чіткий і вичерпний перелік умов, а також суб`єктних та предметних критеріїв, за яких, з огляду на майновий стан сторони, суд може, зокрема, відстрочити сплату судового збору.
В обґрунтування свого звернення заявник позову зазначає про віддалений режим роботи підприємства у зв`язку із збройною агресією російської федерації, з огляду на що, останній позбавлений можливості сплатити судовий збір разом з поданням зустрічної позовної заяви.
Проте, в обґрунтування вказаної заяви жодних доказів в підтвердження відсутності коштів для сплати судового збору заявником не надано. Крім того, відповідачем не наведені доводи стосовно того, що майновий стан останнього покращиться до 10.08.2023р.
Підсумовуючи викладене, суд не вбачає наявності підстав для задоволення клопотання №389/1 від 13.07.2023р. Товариства з додатковою відповідальністю «Шахта Білозерська» про відстрочення сплати судового збору до 10.08.2023р.
Поряд з цим, згідно з ч.2 ст.162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява подається до суду у письмовій формі і підписується позивачем або його представником або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.
До позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача (ч.5 ст.164 Господарського процесуального кодексу України).
Відтак, звернення до суду передбачає, зокрема, надання суду належних доказів дійсної волі учасника справи на уповноваження певної особи на представництво та відображення цієї волі у проставленому на позовній заяві представником власноручного підпису. Зазначене дає змогу суду виключити будь-які сумніви стосовно справжності та чинності такого волевиявлення на звернення до суду з позовом.
Належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування; достовірними є докази, створені (отримані) за відсутності впливу, спрямованого на формування хибного уявлення про обставини справи, які мають значення для справи (ч.1 ст.76, ст.78 Господарського процесуального кодексу України).
Згідно з ч.ч.1, 2, 4, 5 ст.91 Господарського процесуального кодексу України письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.
Приписами п.5.26 «Уніфікованої системи організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлення документів» (ДСТУ 4163-2020) передбачено, що відмітка про засвідчення копії документа складається з таких елементів: слів «Згідно з оригіналом» (без лапок), найменування посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її власного імені та прізвища, дати засвідчення копії.
Згідно з висновком щодо застосування норм права, який викладений у постанові Верховного суду від 11.07.2018р. у справі №904/8549/17, неналежним чином засвідчені документи є недопустимими доказами у справі.
Як встановлено судом, зустрічна позовна заява Товариства з додатковою відповідальністю «Шахта «Білозерська» підписана адвокатом Гаврихіним В.В., однак довіреність №15-ШБ/Д від 01.12.2022р., яка додана до матеріалів заяви, засвідчена представником відповідача лише з одного боку. Внаслідок чого, остання не може бути прийнята судом як належний доказ підтвердження повноважень Гаврихіна В.В. підписувати зустрічну позовну заяву від імені відповідача.
Відповідно до ч.1 ст.174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
З огляду на наведене, розглядувана зустрічна позовна заява підлягає залишенню без руху.
У зв`язку з перебуванням судді Паляниці Ю.О. у відпустці на дату надходження зустрічної позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Шахта Білозерська» до суду, розгляд зазначеної заяви здійснено після закінчення відпустки судді.
На підставі викладеного, керуючись п.2 ч.1, ч.5 ст.164, ч.2 ст.162, ч.ч.1-3 ст.174, ст.180, ст.234 Господарського процесуального кодексу України, суд -
Залишити без руху зустрічну позовну заяву Товариства з додатковою відповідальністю «Шахта Білозерська» до Товариства з обмеженою відповідальністю «Шахт пром сервіс» про стягнення штрафу в розмірі 1683985,28 грн та пені в сумі 8672524,20 грн.
Надати Товариству з обмеженою відповідальністю «Шахта Білозерська» строк для усунення недоліків позовної заяви протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали про залишення її без руху шляхом надання до суду:
- доказів сплати судового збору у розмірі 155347,64 грн;
- належним чином засвідченої копії довіреності №15-ШБ/Д від 01.12.2022р.
Роз`яснити Товариству з додатковою відповідальністю «Шахта Білозерська», що в разі не усунення всіх недоліків у встановлений судом строк, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулась з позовною заявою відповідно до п.п.4, 5 ст.174 Господарського процесуального кодексу України.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Ю.О.Паляниця