ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

"31" липня 2023 р. м. Київ Справа № 911/2235/23

Господарський суд Київської області у складі судді Антонової В.М., оглянувши матеріали позовної заяви у справі

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю Альянс Ойл Трейдінг

до Товариства з обмеженою відповідальністю НК Енергогруп

про стягнення 9 196 655,82 грн.

ВСТАНОВИВ:

ТОВ Альянс Ойл Трейдінг» звернулося до Господарського суду Київської області з позовною заявою до ТОВ НК Енергогруп про стягнення 9 196 655,82 грн.

У позовній заяві ТОВ Альянс Ойл Трейдінг просить стягнути 9 123 844,02 грн за Генеральним договором №1 147/916/НП/1 поставки нафтопродуктів від 14.09.2023 та стягнути вартість поставленого товару за договором поставки №1 661/318/Г/1 від 15.03.2023 у розмірі 72 811,80 грн

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на неналежне виконання відповідачем своїх зобов`язань за Генеральним договором №1 147/916/НП/1 від 14.09.2023 та договором поставки №1 661/318/Г/1 від 15.03.2023 щодо здійснення розрахунку за договорами.

Дослідивши матеріали позовної заяви та додані до неї документи, суд зазначає наступне.

Згідно приписів ч. 1 ст. 173 ГПК України в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги.

Під вимогою розуміється матеріально-правова вимога, тобто предмет позову, який являє собою одночасно спосіб захисту порушеного права. При цьому об`єднанню підлягають вимоги, які пов`язані між собою підставами виникнення або доказами, що підтверджують ці вимоги.

Підстава позову це фактичні обставини, на яких ґрунтуються вимоги позивача. Отже, вимоги повинні випливати з тих самих фактичних обставин, на яких ґрунтуються ці вимоги.

Доказами є будь-які відомості, на підставі яких суд установлює наявність або відсутність обставин, на яких обґрунтовуються вимоги і заперечення осіб, що беруть участь у справі, та інші обставин, які мають значення для правильного розгляду справи.

Предмет і підстава позову сприяють з`ясуванню наявності і характеру спірних правовідносин між сторонами, застосуванню необхідного способу захисту права, визначенню кола доказів, необхідних для підтвердження наявності конкретного цивільного права і обов`язку.

Заявлені вимоги також не є основними та похідними позовними вимогами, оскільки дані договори не є основними та похідними договорами по відношенню один до одного, а є окремими договорами.

Отже, за поданою позивачем позовною заявою фактично підлягають вирішенню два окремі спори між тими ж сторонами, які не пов`язані між собою підставами виникнення або доказами, що підтверджують ці вимоги.

Обґрунтовуючи підстави об`єднання позовних вимог, позивач зазначає, що він об`єднав позовні вимоги задля досягнення процесуальної економії, та оскільки в позові дві однорідні вимоги до одного й того самого відповідача, які виникли з аналогічних підстав і пов`язані між собою способом захисту прав та законних інтересів, що відповідає правовій позиції викладених у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.02.2019 у справі № 911/414/18, постанові Верховного Суду від 22.04.2019 у справі № 914/2191/18 та постанові Верховного Суду від 31.10.2020 у справі № 922/1359/19.

Проте суд вважає за необхідне зазначити, що в якості підстав позову позивачем визначено наявність заборгованості за Генеральним договором №1 147/916/НП/1 поставки нафтопродуктів та 39 додатковими угодими до зазначеного договору, а також договору поставки № 1 661/318/Г/1 та чотирьох додаткових угод до нього.

З огляду на вказані обставини справи, для вирішення спору по суті, суд повинен буде дослідити кожний з зазначених договорів окремо, правовідносини сторін, що виникли на їх підставі та визначити стан виконання зобов`язань за кожним із договорів окремо.

Також, суд враховує, що предмет та умови вище зазначених договорів не є ні тотожними ні подібними (різні умови поставки, різні умови по ціні та порядку розрахунків, різні умови щодо відповідальності за порушення умов договорів) тому, встановлення обставин має відбуватися за кожним з цих договорів окремо, що передбачає дослідження та аналізування значної кількості відповідних доказів.

При цьому, суд акцентує увагу, що навіть у випадку коли позивач правомірно об`єднав вимоги, пов`язані між собою, суд вправі повернути позовну заяву, якщо вважатиме, що сумісний розгляд об`єднаних вимог перешкоджатиме з`ясуванню прав і взаємовідносин сторін чи суттєво утруднить вирішення спору.

З викладеного вбачається, що сумісний розгляд цих вимог значно ускладнюватиме вирішення спору в межах строків, визначених Господарським процесуальним кодексом України та перешкоджатиме з`ясуванню прав і взаємовідносин сторін.

Крім того, суд зазначає, що об`єднання позовних вимог є правом, а не обов`язком суду, а тому суд приходить до висновку, що об`єднання позовних вимог може мати негативні наслідки для виконання всіх завдань господарського судочинства, встановлених ст. 2 Господарського процесуального кодексу України, додержання яких превалює над будь-якими іншими доводами учасників судового процесу, зокрема сумісний розгляд декількох вимог, навіть тісно пов`язаних і однорідних, розширює предмет доказування у справі, ускладнює розгляд та вирішення справи по суті. Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 14.08.2018 року у справі № 910/3569/18.

Згідно п. 2 ч. 5 ст.174 Господарського процесуального кодексу України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи у разі, якщо порушено правила об`єднання позовних вимог (крім випадків, в яких є підстави для застосування положень статті 173 цього Кодексу).

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що заявником порушено правила об`єднання позовних вимог, що суперечить вимогам ст. 173 ГПК України, у зв`язку з чим позовна заява підлягає поверненню особі, яка її подала.

Відповідно до ч. 8 ст. 174 ГПК України, повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення недоліків.

Керуючись ст. ст. 173, 174, 234 ГПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю Альянс Ойл Трейдінг

з доданими до неї документами повернути без розгляду.

Згідно з ч. 2 ст.235 Господарського процесуального кодексу України дана ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею. Дана ухвала може бути оскаржена у порядку, встановленому статтею 256 Господарського процесуального кодексу України.

Суддя В.М. Антонова