УХВАЛА

про забезпечення позову

м. Київ

02.08.2023Справа №910/11729/23

Суддя Господарського суду міста Києва Бойко Р.В., розглянувши у порядку письмового провадження заяву Керівника Деснянської окружної прокуратури міста Києва про забезпечення позову у справі №910/11729/23

за позовом Керівника Деснянської окружної прокуратури міста Києва в інтересах держави в особі Київської міської ради

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Армасе"

про витребування земельної ділянки,

ВСТАНОВИВ:

Керівник Деснянської окружної прокуратури міста Києва звернувся до Господарського суду міста Києва з позовом в інтересах держави в особі Київської міської ради до Товариства з обмеженою відповідальністю "Армасе", в якому просить суд витребувати у відповідача на користь територіальної громади міста Києва в особі Київської міської ради земельну ділянку площею 0,0734 га по вул. Оноре де Бальзака, 54-А у Деснянському районі м. Києва (кадастровий номер :62:009:0171).

В обґрунтування позовних вимог прокуратура вказує, що земельна ділянка площею 0,0734 га по вул. Оноре де Бальзака, 54-А у Деснянському районі м. Києва вибула з комунальної власності поза волею територіальної громади міста Києва, що підтверджується постановами Північного апеляційного господарського суду від 15.04.2021 та Верховного Суду від 14.07.2021 у справі №910/1356/13, якими встановлено незаконність рішення Київської міської ради про передачу в оренду та продаж земельної ділянки, а також недійсність державного акта серії ЯЕ №304047, зареєстрованого за №08-8-00149.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 31.07.2023 відкрито провадження у справі №910/11729/23; вирішено здійснювати її розгляд за правилами загального позовного провадження; встановлено учасникам справи строки на подання заяв по суті спору; підготовче засідання призначено на 29.08.2023.

01.08.2023 через відділ діловодства суду від Керівника Деснянської окружної прокуратури міста Києва надійшла заява про вжиття заходів забезпечення позову, в якій прокурор просить суд накласти арешт на земельну ділянку площею 0,0734 га по вул. Оноре де Бальзака, 54-А у Деснянському районі м. Києва (кадастровий номер :62:009:0171) та заборонити державним реєстраторам вчиняти будь-які реєстраційні дії щодо вказаного майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 140 Господарського процесуального кодексу України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи.

Розглянувши подану заяву про забезпечення позову, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких вона ґрунтується, суд прийшов до висновку про наявність правових підстав для її часткового задоволення з огляду на наступне.

У відповідності до ст. 136 Господарського процесуального кодексу України господарський суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 137 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Частиною 1 ст. 137 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що позов забезпечується: накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачу і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною відповідачу вчиняти певні дії; встановленням обов`язку вчинити певні дії; забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві, або виконувати щодо нього інші зобов`язання; зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа або іншого документа, за яким стягнення здійснюється у безспірному порядку; зупиненням продажу майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно, або про виключення його з опису і про зняття з нього арешту; передачею речі, що є предметом спору, на зберігання іншій особі, яка не має інтересу в результаті вирішення спору; зупиненням митного оформлення товарів чи предметів, що містять об`єкти інтелектуальної власності; арештом морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги; іншими заходами, необхідними для забезпечення ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав та інтересів, якщо такий захист або поновлення не забезпечуються заходами, зазначеними у пунктах 1 - 9 цієї частини.

Заходи до забезпечення позову застосовуються господарським судом як засіб запобігання можливим порушенням майнових прав чи охоронюваних законом інтересів особи та гарантія реального виконання рішення суду.

Під забезпеченням позову необхідно розуміти вжиття судом заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача, які гарантують реальне виконання судового рішення, прийнятого за його позовом. Інститут забезпечення позову спрямований проти несумлінних дій відповідача, який може приховати майно, розтратити його, продати, знецінити (аналогічна правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.02.2020 у справі №381/4019/18).

Прокурор обґрунтовує свої позовні вимоги незаконністю вибуття із власності територіальної громади міста Києва в особі Київської міської ради земельної ділянки з кадастровим номером :62:009:0171, а відтак і незаконністю набуття у власність спірного майна Товариством з обмеженою відповідальністю "Армасе". При цьому прокурор наголошує на тому, що наразі за відповідачем зареєстровано право власності на спірну земельну ділянку, тому у Товариства з обмеженою відповідальністю "Армасе" є можливість подальшого відчуження спірної земельної ділянки з метою ухилення від виконання рішення суду (у разі задоволення позову). Також прокурор звертає увагу суду на те, що спірна земельна ділянка вже була об`єктом ряду правочинів, що стало наслідком неодноразової зміни власника відповідної земельної ділянки, що підтверджується судовими рішеннями по справі №910/1356/13.

Як вбачається із листа Головного управління Держгеокадастру у м. Києві вих. №10-26-0.21-1290/2-22 від 03.06.2022, станом на дату подання даної заяви про забезпечення позову право власності на земельну ділянку з кадастровим номером :62:009:0171, яка розташована за адресою: м. Київ, Деснянський район, вул. Оноре де Бальзака, 54-А, площею 734,23 кв.м. зареєстроване за Товариством з обмеженою відповідальністю "Армасе". Наявність запису про право власності Товариства з обмеженою відповідальністю "Армасе" на спірне нерухоме майно надає можливість відповідачу вільно розпоряджатись таким майном, в тому числі відчужувати його на користь третіх осіб, що утруднить виконання судового рішення в майбутньому.

Таким чином, наявними в матеріалах справи документами підтверджується, що станом на сьогоднішній день відповідне право власності на спірне майно зареєстровано за Товариством з обмеженою відповідальністю "Армасе", що свідчить про виникнення в останнього повноцінних правомочностей щодо розпорядження таким майном, в тому числі можливість його відчуження на користь третіх осіб, передання у користування, іпотеку тощо, як частинами, так і єдиним об`єктом.

Тобто наявними в матеріалах справи документами підтверджується існування обставин можливості вчинення Товариством з обмеженою відповідальністю "Армасе" дій, які у випадку задоволення майбутнього позову нівелюють мету звернення з ним, адже зумовлять необхідність з метою відновлення порушених прав позивача на відповідне майно звертатися до набувачів такого майна за інших підстав з новими позовами.

У відповідності до ст. 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Згідно із ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" при здійсненні судочинства суди застосовують Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Статтею 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (далі - Перший протокол/Конвенція) встановлено, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

У відповідності до приписів ст. 6 Конвенції кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Відповідно до ст. 13 Конвенції кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

З огляду на закріплені в наведених положеннях принципи з урахуванням практики Європейського суду з прав людини щодо їх застосування (рішення від 29.06.2006 у справі "Пантелеєнко проти України", від 31.07.2003 у справі "Дорани проти Ірландії", від 17.07.2008 у справі "Каіч та інші проти Хорватії") вбачається, що Держава Україна несе обов`язок перед зацікавленими особами забезпечити ефективний засіб захисту порушених прав, зокрема - через належний спосіб захисту та відновлення порушеного права. Причому обраний спосіб захисту порушеного права має бути ефективним та забезпечити реальне відновлення порушеного права.

На це вказується, зокрема, і в пункті 4 мотивувальної частини рішення Конституційного Суду України від 02.11.2004 №15-рп/2004 у справі №1-33/2004, де зазначено, що верховенство права вимагає від держави його втілення у правотворчу та правозастосовну діяльність, яка здійснюється, зокрема і судом як основним засобом захисту прав, свобод та інтересів у державі.

Крім того, Конституційний Суд України у п. 9 мотивувальної частини рішення від 30.01.2003 №3-рп/2003 у справі № 1-12/2003 наголошує на тому, що правосуддя за своєю суттю визнається таким лише за умови, що воно відповідає вимогам справедливості і забезпечує ефективне поновлення в правах.

З огляду на викладене, суд вбачає наявність зв`язку між заявленими до застосування заходами забезпечення позову в частині накладення арешту на спірне майно та забороною вчинення реєстраційних дій щодо такого майна і предметом спору у справі №910/11729/23, співмірність та адекватність заходів із позовними вимогами, адже існує спір щодо витребування у відповідача на користь територіальної громади міста Києва земельної ділянки з кадастровим номером :62:009:0171, який вирішується в судовому порядку, і тому до вирішення такого спору подальше відчуження спірного майна чи його обтяження зобов`язаннями може (у випадку задоволення позову) призвести до суттєвого порушення прав територіальної громади міста Києва в особі Київської міської ради.

Зокрема, у разі зміни власника земельної ділянки з кадастровим номером :62:009:0171 на стадії підготовчого провадження у справі №910/11729/23, виникне необхідність залучити співвідповідача та розпочинати розгляд справи спочатку, натомість у разі зміни власника землі на стадії розгляду справи по суті - виникне необхідність у зверненні з новим позовом про витребування такого майна.

Варто відзначити, у постанові від 10.03.2021 у справі №922/2566/20 Верховний Суд погодився з висновком судів попередніх інстанцій про те, що у спорі, пов`язаному з відновленням права власності на нерухоме майно, щодо якого в реєстрі наявний запис про право власності за відповідачем, є необхідність вжиття заходу забезпечення позову, оскільки невжиття такого заходу може істотно ускладнити ефективний захист або поновлення порушених корпоративних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду, подавши позов у справі, оскільки у разі, якщо до закінчення розгляду справи державним реєстратором будуть здійснені нові реєстраційні дії стосовно майна товариства, то позивач не зможе захистити або поновити свої права в межах одного цього судового провадження за його позовом без нових звернень до суду, що істотно ускладнить чи взагалі унеможливить поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів.

В аспекті наведеного, суд враховує, що існує обґрунтована необхідність у збереженні існуючих на сьогоднішній день кола суб`єктів спірних правовідносин, що можливе не інакше як шляхом накладення арешту на нього та заборони будь-яким державним реєстраторам у розумінні Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" вчиняти будь-які реєстраційні дії щодо спірного майна.

Отже, накладення на даній стадії арешту на спірне майно та заборона вчинення реєстраційних дій щодо такого майна будуть спрямовані на забезпечення ефективного захисту прав територіальної громади міста Києва в особі Київської міської ради в обраний прокурором спосіб, яка у випадку задоволення судом позовних вимог матиме змогу відновити свої права володіння та користування земельною ділянкою з кадастровим номером :62:009:0171 шляхом її витребування у Товариства з обмеженою відповідальністю "Армасе", можливість чого, за відсутності відповідного арешту, може бути нівельовано подальшим відчуженням, обтяженням чи поділом такого майна за час вирішення відповідного спору.

При цьому, суд враховує, що вжиття заходів забезпечення позову шляхом накладення арешту на спірне нерухоме майно та заборона вчинення реєстраційних дій щодо такого майна жодним чином не обмежить права та законні інтереси Товариства з обмеженою відповідальністю "Армасе", адже такі заходи мають тимчасовий характер та не позбавляють останнього його конституційних прав на користування даною землею, підприємницьку діяльність, отримання доходів, а також не перешкоджають займатись господарською діяльністю як такою взагалі, в той час, як їх вжиття забезпечить збереження балансу інтересів сторін та узгоджується із критеріями розумності, обґрунтованості та адекватності.

Згідно із ч. 6 ст. 140 Господарського процесуального кодексу України про забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову суд постановляє ухвалу. В ухвалі про забезпечення позову суд зазначає, зокрема, вид забезпечення позову і підстави його обрання.

За таких обставин, суд приходить до висновку про необхідність задоволення заяви Керівника Деснянської окружної прокуратури міста Києва про забезпечення позову.

Керуючись статтями 2, 13, 74, 76, 136, 137, 138, 139, 140, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд -

У Х В А Л И В:

1. Заяву Керівника Деснянської окружної прокуратури міста Києва про забезпечення позову задовольнити.

2. До набрання законної сили рішенням Господарського суду міста Києва у справі №910/11729/23 за позовом Керівника Деснянської окружної прокуратури міста Києва в інтересах держави в особі Київської міської ради накласти арешт на нерухоме майно - земельну ділянку площею 0,0734 га по вул. Оноре де Бальзака, 54-А у Деснянському районі м. Києва (кадастровий номер :62:009:0171).

3. До набрання законної сили рішенням Господарського суду міста Києва у справі №910/11729/23 за позовом Керівника Деснянської окружної прокуратури міста Києва в інтересах держави в особі Київської міської ради заборонити будь-яким державним реєстраторам у розумінні Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" вчиняти будь-які реєстраційні дії (реєстрацію прав власності, скасування реєстрації права власності та інших речових прав, у тому числі реєстрацію правочинів щодо відчуження, передачі у володіння та користування третім особам, передачі в іпотеку, будь-якого іншого обтяження, інше) стосовно об`єкту нерухомого майна, а саме: земельної ділянки площею 0,0734 га по вул. Оноре де Бальзака, 54-А у Деснянському районі м. Києва (кадастровий номер :62:009:0171).

4. Ухвала про забезпечення позову набирає законної сили з 02.08.2023, підлягає негайному виконанню з дня її постановлення незалежно від її оскарження і відкриття виконавчого провадження відповідно до ч. 1 ст. 144 Господарського процесуального кодексу України.

5. Ухвала про забезпечення позову може бути пред`явлена до виконання в порядку передбаченому Законом України "Про виконавче провадження" протягом 3 (трьох) років з наступного дня після набрання ухвалою законної сили.

6. Стягувачем за даною ухвалою є - Деснянська окружна прокуратура міста Києва (02224, м. Київ, вул. Каштанова, буд. 9; ідентифікаційний код 02910019).

7. Боржником за даною ухвалою є - Товариство з обмеженою відповідальністю "Армасе" (01103, м. Київ, вул. Андрія Верхогляда (до перейменування - вул. Драгомирова Михайла), буд. 15, офіс 180; ідентифікаційний код 35691532).

8. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання (02.08.2023) та у відповідності до положень ст.ст. 256, 257 Господарського процесуального кодексу України може бути оскаржена протягом десяти днів шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Північного апеляційного господарського суду.

Суддя Роман Володимирович Бойко