УХВАЛА

м. Київ

08.08.2023Справа № 910/9259/23
Суддя Мудрий С.М., розглянувши заяву товариства з обмеженою відповідальністю "СП УДТ" про забезпечення позову у справі

за позовом товариства з обмеженою відповідальністю "СП УДТ"

до приватного акціонерного товариства "Холдингова компанія "Київміськбуд"

про стягнення 7 141 779,31 грн.

Представники учасників справи:

від позивача: Поваляєв Павло Олегович (в режимі відеоконференції) - представник за ордером серія ВС №1111454 від 22.03.2023; Черкашин Георгій Валентинович - керівник (витяг з ЄДРПОУ)

від відповідача: Варицький Євген Валентинович (в залі суду) - посадова особа (витяг з ЄДР)

ВСТАНОВИВ:

До Господарського суду міста Києва надійшла позовна заява товариства з обмеженою відповідальністю "СП УДТ" до приватного акціонерного товариства "Холдингова компанія "Київміськбуд" про стягнення 7 141 779,31 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що між сторонами укладено договори поставки: № 717/з від 27.10.2020 та №927/з від 27.10.2021.

Позивач свої зобов`язання за договорами виконав, товари передав замовнику за видатковими накладними. Натомість, відповідач їх не оплатив.

У зв`язку з чим, позивач просить суд стягнути з відповідача заборгованість в розмірі 7 141 779,31 грн., з якої 3 958 006,51 грн. по договору № 717/з від 27.10.2020 та 3 183 772,80 грн. по договору №927/з від 27.10.2021.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 19.06.2023 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Вирішено справу розглядати за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання у справі призначено на 11.07.2023.

28.06.2023 на адресу суду від відповідача надійшов відзив на позовну заяву та клопотання про призначення експертизи.

04.07.2023 через систему "Електронний суд" від позивача надійшла заява про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції та додаткові письмові пояснення.

06.07.2023 на адресу суду від позивача надійшла відповідь на відзив, заява про забезпечення позову та пояснення по накладним.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 06.07.2023 задоволено заяву позивача про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

10.07.2023 через систему "Електронний суд" від позивача надійшло клопотання про долучення доказів.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 11.07.2023 повернуто без розгляду заяву позивача про забезпечення позову.

11.07.2023 через канцелярію суду від відповідача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 11.07.2023 відкладено підготовче засідання на 08.08.2023.

20.07.2023 на адресу суду від позивача надійшла заява про забезпечення позову.

24.07.2023 через систему "Електронний суд" від позивача надійшла заява про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 24.07.2023 призначено розгляд заяви про забезпечення позову на 08.08.2023.

27.07.2023 на адресу суду від відповідача надійшли заперечення щодо заяви про забезпечення позову.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 31.07.2023 відмовлено у задоволенні заяви позивача про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

02.08.2023 через систему "Електронний суд" від позивача надійшло клопотання про участь у підготовчому засіданні в режимі відеоконференції.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 03.08.2023 задоволено клопотання позивача про участь у підготовчому засіданні в режимі відеоконференції.

У підготовчому засіданні 08.08.2023 представники позивача підтримали заяву про забезпечення позову, а представник відповідача заперечував щодо її задоволення.

Суд дослідивши докази та заслухавши представників, встановив наступне.

Відповідно до ст. 136 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) господарський суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 137 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду, а також з інших підстав, визначених законом.

В обґрунтування заяви позивачем зазначено, що відповідач ухиляється від виконання зобов`язання та вживає заходів для затягування розгляду справи, а тому є підстави вважати, що відповідач ухилятиметься від виконання рішення.

У зв`язку з наведеним, позивач просить суд: накласти арешт на кошти приватного акціонерного товариства "Холдингова компанія "Київміськбуд", що розміщені у банківських установах в межах суми 7 141 779,31 грн.

Відповідач, заперечуючи щодо забезпечення позову, зазначає, що позивачем не обґрунтовано необхідність забезпечення позову та не надано доказів на підтвердження обставин неможливості виконання рішення або утруднення його виконання.

Згідно з ч.1 статті 137 ГПК України позов забезпечується: 1) накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачу і знаходяться у нього чи в інших осіб; 2) забороною відповідачу вчиняти певні дії; 4) забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві, або виконувати щодо нього інші зобов`язання; 5) зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа або іншого документа, за яким стягнення здійснюється у безспірному порядку; 6) зупиненням продажу майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно, або про виключення його з опису і про зняття з нього арешту; 8) зупиненням митного оформлення товарів чи предметів, що містять об`єкти інтелектуальної власності; 9) арештом морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги; 10) іншими заходами у випадках, передбачених законами, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Статтею 140 ГПК України встановлено, що заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи.

Суд, розглядаючи заяву про забезпечення позову, може викликати особу, що подала заяву про забезпечення позову, для надання пояснень або додаткових доказів, що підтверджують необхідність забезпечення позову, або для з`ясування питань, пов`язаних із зустрічним забезпеченням.

У виняткових випадках, коли наданих заявником пояснень та доказів недостатньо для розгляду заяви про забезпечення позову, суд може призначити її розгляд у судовому засіданні з викликом сторін.

У вирішенні питання про забезпечення позову господарський суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення господарського суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову. Про такі обставини може свідчити вчинення відповідачем дій, спрямованих на ухилення від виконання зобов`язання після пред`явлення вимоги чи подання позову до суду (реалізація майна чи підготовчі дії до його реалізації, витрачання коштів не для здійснення розрахунків з позивачем, укладення договорів поруки чи застави за наявності невиконаного спірного зобов`язання тощо). Саме лише посилання в заяві на потенційну можливість ухилення відповідача від виконання судового рішення без наведення відповідного обґрунтування не є достатньою підставою для задоволення відповідної заяви.

Заходи до забезпечення позову повинні бути співрозмірними із заявленими позивачем вимогами. Співмірність передбачає співвідношення господарським судом негативних наслідків від вжиття заходів до забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, та майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Метою вжиття заходів щодо забезпечення позову є уникнення можливого порушення в майбутньому прав та охоронюваних законом інтересів позивача, а також можливість реального виконання рішення суду та уникнення будь-яких труднощів при виконанні у випадку задоволення позову.

Заходи забезпечення позову повинні застосовуватися лише в разі дійсної необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

Подібний правовий висновок викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.02.2020 у справі №381/4019/18.

Таким чином, звертаючись з відповідною заявою, заявник, серед іншого, повинен обґрунтувати причини звернення з такою заявою та надати суду докази наявності фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного заходу забезпечення позову; наявність зв`язку між конкретним заходом забезпечення і предметом позовної вимоги.

При цьому, вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки заявника, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів та, вживаючи заходи забезпечення позову, слід враховувати, що такі заходи не будуть перешкоджати іншим особам здійснювати покладені на них згідно із законодавством повноваження.

За приписами ч. 1 ст. 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Статтею 76 ГПК України визначено, що належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 ГПК України обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Отже, питання задоволення заяви сторони у справі про застосування заходів до забезпечення позову вирішується судом в кожному конкретному випадку виходячи з характеру обставин справи, що дозволяють зробити висновок щодо утруднення чи унеможливлення виконання рішення суду у випадку невжиття заходів забезпечення позову.

Враховуючи наведене, суд дійшов висновку про те, що заявником використовується припущення не підкріплені доказовою базою та не надано належних доказів на підтвердження того факту, що невжиття заходів до забезпечення позову порушить його права та в подальшому утруднить чи зробить неможливим виконання рішення суду, а тому заява є необґрунтованою та не підлягає задоволенню.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 136, 137, 140, 232-235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви товариства з обмеженою відповідальністю "СП УДТ" про забезпечення позову відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та може бути оскаржена в апеляційному порядку окремо від рішення суду першої інстанції безпосередньо до суду апеляційної інстанції в строк, визначений ст. 256 ГПК України.

Суддя С.М. Мудрий