УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

м. Київ

09.08.2023Справа № 910/2526/14 (910/8434/23)
Суддя Господарського суду міста Києва Яковенко А.В., розглянувши позовну заяву Приватного акціонерного товариства «Інвікта-Маяк» в особі ліквідатора Ковальчука Миколи Миколайович

до 1.Товариства з обмеженою відповідальністю «ОПТІМА - ФКФ»

2. Товариства з обмеженою відповідальністю «Кепітал Естейт»

3. ОСОБА_1

про витребування майна від добросовісного набувача, визнання недійсним договору іпотеки та скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень

межах справи №910/2526/14

За заявою Публічного акціонерного товариства "Всеукраїнський Акціонерний Банк"

до Приватного акціонерного товариства "Інвікта-Маяк"

про визнання банкрутом

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Господарського суду міста Києва перебуває справа №910/2526/14 за заявою Публічного акціонерного товариства "Всеукраїнський Акціонерний Банк" про банкрутство Приватного акціонерного товариства "Інвікта-Маяк".

Приватне акціонерне товариство «Інвікта-Маяк» в особі ліквідатора Ковальчука Миколи Миколайовича звернулося до Господарського суду міста Києва із позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю «ОПТІМА - ФКФ», Товариства з обмеженою відповідальністю «Кепітал Естейт» та ОСОБА_1 про витребування майна від добросовісного набувача, визнання недійсним договору іпотеки та скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень.

Суд відзначає, що позовну заяву подано без додержання вимог ст. 164 Господарського процесуального кодексу України з огляду на таке.

Відповідно до вимог частини 1 статті 174 Господарського процесуального кодексу України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху (частина 2 статті 174 Господарського процесуального кодексу України).

За приписами п. 2 ч. 1 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до частин першої, третьої статті 3 ГПК України судочинство в господарських судах здійснюється відповідно до Конституції України, цього Кодексу, Закону України "Про міжнародне приватне право", Закону України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом" (далі - Закон про банкрутство), а також міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Судочинство у господарських судах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

Згідно з пунктом 8 частини першої статті 20 вказаного Кодексу господарські суди розглядають справи у спорах, що виникають у зв`язку із здійсненням господарської діяльності (крім справ, передбачених частиною другою цієї статті), та інші справи у визначених законом випадках, зокрема справи про банкрутство та справи у спорах з майновими вимогами до боржника, стосовно якого відкрито провадження у справі про банкрутство, у тому числі справи у спорах про визнання недійсними будь-яких правочинів (договорів), укладених боржником; стягнення заробітної плати; поновлення на роботі посадових та службових осіб боржника, за винятком спорів про визначення та сплату (стягнення) грошових зобов`язань (податкового боргу), визначених відповідно до Податкового кодексу України, а також спорів про визнання недійсними правочинів за позовом контролюючого органу на виконання його повноважень, визначених Податковим кодексом України.

Відповідно до частини першої статті 7 КУзПБ спори, стороною в яких є боржник, розглядаються господарським судом за правилами, передбаченими ГПК України, з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

Частиною другою статті 7 КУзПБ визначено, що господарський суд, у провадженні якого перебуває справа про банкрутство, в межах цієї справи вирішує всі майнові спори, стороною в яких є боржник; спори з позовними вимогами до боржника та щодо його майна; спори про визнання недійсними результатів аукціону; спори про визнання недійсними будь-яких правочинів, укладених боржником; спори про повернення (витребування) майна боржника або відшкодування його вартості відповідно; спори про стягнення заробітної плати; спори про поновлення на роботі посадових та службових осіб боржника; спори щодо інших вимог до боржника.

Склад учасників розгляду спору визначається відповідно до ГПК України. Господарський суд розглядає спори, стороною в яких є боржник, за правилами, визначеними ГПК України. За результатами розгляду спору суд ухвалює рішення.

З огляду на положення КУзПБ, законодавець підкреслив, що розгляд всіх майнових спорів, стороною в яких є боржник у справі про банкрутство, повинен відбуватися саме і виключно господарським судом, у провадженні якого перебуває справа про банкрутство, в межах цієї справи (правові висновки, викладені у постановах Великої Палати Верховного Суду від 15.01.2020 у справі № 607/6254/15-ц та від 28.01.2020 у справі № 50/311-б).

Водночас, КУзПБ, на відміну від Закону України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом", конкретизовано порядок розгляду спорів, стороною в яких є боржник.

Визначені частиною другою статті 7 КУзПБ спори розглядаються та вирішуються судом у відокремленому позовному провадженні за правилами ГПК України.

При цьому, Велика Палата Верховного Суду у постанові від 18.02.2020 у справі №918/335/17 (пункти 100-102 постанови) зауважила, що судові рішення у процедурі банкрутства можна поділити на дві групи.

Одна з них стосується не вирішення спорів, а розв`язання специфічних питань, притаманних саме процедурам банкрутства, тобто непозовному провадженню: про відкриття провадження у справі про банкрутство, про припинення дії мораторію щодо майна боржника, про закриття провадження у справі про банкрутство, про затвердження плану санації, про визнання боржника банкрутом і відкриття ліквідаційної процедури, про призначення керуючого санацією, ліквідатора тощо.

Друга група стосується виключно вирішення спорів. До неї належать судові рішення щодо розгляду спорів, стороною в яких є боржник. Такі спори розглядаються за позовом сторони, тобто в позовному провадженні. Хоча вони вирішуються тим судом, який відкрив провадження у справі про банкрутство, ці спори не стосуються непозовного провадження, яке врегульоване КУзПБ, а тому регламентуються правилами про позовне провадження, встановленими у ГПК України.

Таке розмежування є цілком виправданим з точки зору того, що справи відокремленого позовного провадження мають різний суб`єктний склад сторін спору, предмети і підстави позову, розглядаються та вирішуються господарським судом із застосуванням усього інструментарію позовного провадження, на відміну від спрощеного порядку розгляду заяв, скарг і клопотань в основній справі про банкрутство (правова позиція Верховного Суду у складі колегії суддів палати для розгляду справ про банкрутство Касаційного господарського суду, викладена у постанові від 15.02.2021 у справі №910/11664/20).

Відповідно такий підхід зумовлює сплату позивачем судового збору за подання до господарського суду позовної заяви майнового або немайнового характеру у відповідності до положень підпунктів відповідно 1, 2 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір".

Аналогічна позиція зазначена в постанові Верховного суду у складі палати для розгляду справ про банкрутство Касаційного господарського суду від 14.04.2021 у справі №905/1818/19.

Згідно частини 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого Законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру судовий збір вираховується в розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (пункт 2 частина 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір»).

При цьому, судовий збір з позовної заяви про витребування або повернення майна у позадоговірних зобов`язаннях, як рухомих речей, так і нерухомості, - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. Аналогічна правова позиція міститься в пункті 2.2.1. постанови Пленуму Вищого господарського суду України № 7 від 21.02.2013 «Про деякі питання практики застосування розділу VI Господарського процесуального кодексу України».

Звертаючись із даним позовом до суду, заявником було сплачено судовий збір у розмірі 5 368,00 грн., що підтверджується доданою до матеріалів позовної заяви банківської квитанції № 79418 від 26.05.2023.

В поданій позовній заяві позивачем заявлено вимоги:

- витребувати у ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «ОПТІМА - ФКФ» (61168, Харківська обл., місто Харків, вулиця Мироносицька, будинок 53, ) на користь Приватного акціонерного товариства «Інвікта-Маяк» (04073, м. Київ, вул. Степана Бандери, буд. 8, ) нерухоме майно: нежитлові приміщення в літ. «М», частина виробничого корпусу №7, загальною площею 8049,2 кв.м., розташованого за адресою: м. Київ, проспект Московський (проспект Бандери Степана; проспект Червоних козаків), будинок 8 (вісім), реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна № 00.

- визнати недійсним Договір іпотеки від 18.01.2023 року, який посвідчений Козаєвою Наталією Михайлівною, приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу, та зареєстрований в реєстрі за № 188, укладений між ТОВ «ОПТІМА - ФКФ» (61168, Харківська обл., місто Харків, вулиця Мироносицька, будинок 53, ) та ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер картки платника податків - НОМЕР_1 )

- скасувати Рішення про державну реєстрацію, індексний номер 66134651 від 18.01.2023 приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Козаєвою Наталією Михайлівною, номер запису про іпотеку № 49010356.

Відповідно до ч. 1 п. 2.11 Постанови Пленуму Вищого господарського суду України №7 від 21.02.2013 р. «Про деякі питання практики застосування розділу VI Господарського процесуального кодексу України» якщо в позовній заяві об`єднано дві або більше вимог немайнового характеру, пов`язаних між собою підставами виникнення або поданими доказами, судовий збір сплачується окремо з кожної з таких вимог.

Оскільки позивач заявив одну вимогу немайнового характеру та майнову вимогу (витребування майна), то позивачу необхідно було заплатити судовий збір у розмірі 11 669,12 грн. (2 684,00 грн (вимога немайнового характеру) + 8 985,12 грн. (витребування майна (1,5% від вартості майна)).

Визначаючи розмір судового збору, який підлягає сплаті позивачем за подачу даної позовної заявив в частині вимоги про витребування майна, суд виходив з наступного.

Згідно зі ст. 163 Господарського процесуального кодексу України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Згідно Звіту про оцінку ліквідаційної вартості матеріальних активів та майнових прав «ПрАТ «Інвікта -Маяк», що розташовані за адресою Київська обл, м. Київ, проспект Степана Бандери (раніше Московський) №8, складеного ТОВ «Юніверс Консалтинг» встановлено, та містить в матеріалах справи №910/2526/14 про банкрутство ПрАТ «Інвікта -Маяк», що ліквідаційна вартість нежитлових приміщень в літ. «М», частина виробничого корпусу 7, заг. пл. 8049,2 становить 599 008,32 грн.

Таким чином, правомірним розмір судового збору за подачу даної позовної заяви в частині вимоги про витребування майна є 8 985,12 грн (599 008,32 грн (вартість майна) *1,5%).

У відповідності до частини 1 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, позовна заява Приватного акціонерного товариства «Інвікта-Маяк» в особі ліквідатора Ковальчука Миколи Миколайовича до Товариства з обмеженою відповідальністю «ОПТІМА - ФКФ», Товариства з обмеженою відповідальністю «Кепітал Естейт» та ОСОБА_1 про витребування майна від добросовісного набувача, визнання недійсним договору іпотеки та скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень підлягає залишенню без руху, адже позивачем не було дотримано вимог п. 2 ч. 1 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України при зверненні з нею.

Суд звертає увагу Позивача на те, що відповідно до частини 4 статті 174 Господарського процесуального кодексу України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 164, 174, 232, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву Приватного акціонерного товариства «Інвікта-Маяк» в особі ліквідатора Ковальчука Миколи Миколайовича до Товариства з обмеженою відповідальністю «ОПТІМА - ФКФ», Товариства з обмеженою відповідальністю «Кепітал Естейт» та ОСОБА_1 про витребування майна від добросовісного набувача, визнання недійсним договору іпотеки та скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень залишити без руху.

2. Зобов`язати Приватне акціонерне товариство «Інвікта-Маяк» в особі ліквідатора Ковальчука Миколи Миколайовича протягом десяти робочих днів з дня вручення даної ухвали усунути недоліки позовної заяви шляхом подання до суду:

- доказів доплати судового збору у розмірі 6 301,12 грн.;

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя А.В. Яковенко