ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ВІННИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
___________________________________________________________________________
РІШЕННЯ

"27" липня 2023 р. Cправа № 902/445/23

Господарський суд Вінницької області у складі головуючого судді Тварковського А.А.,

за участю секретаря судового засідання Зеленюк О.В.,

представників:

позивача - Богатиря С.В.,

відповідача - Федчук Т.М.,

третьої особи - Франчук І.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження господарську справу

за позовом: Немирівської міської ради (вул. Соборна, 26, м. Немирів, Вінницький район, Вінницька область, 22800)

до: Товариства з обмеженою відповідальністю "Шляховик-МКІ" (вул. Європейська, 32, м. Іллінці, Вінницький район, Вінницька область, 22700)

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача - Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області (вул. Хмельницьке шосе, 7, м. Вінниця, 21028)

про стягнення 937 832,23 грн,

В С Т А Н О В И В :

Немирівською міською радою подано позов до Товариства з обмеженою відповідальністю "Шляховик-МКІ" про стягнення 937 832,23 грн.

Ухвалою суду від 03.04.2023 за вказаним позовом відкрито провадження у справі №902/445/23 в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання. Цією ж ухвалою залучено до участі в справі Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача.

Під час підготовчого провадження учасники справи скористалися правом на подання заяв по суті спору: відповідачем подано відзив на позовну заяву (а.с. 104-108), третьою особою - пояснення по суті спору (а.с. 98-99).

Виконавши завдання підготовчого провадження та вчинивши необхідні дії на цій стадії судового провадження, судом закрито таку стадію господарського процесу та призначено справу до розгляду по суті на 01.06.2023. При цьому у судовому засіданні 01.06.2023 в межах розгляду справи по суті оголошено перерву до 27.07.2023, про що постановлено відповідну протокольну ухвалу.

На визначений час у судове засідання 27.07.2023 з`явилися усі учасники справи.

Представник позивача заявлений позов підтримав у повному обсязі з підстав та обставин викладених у позовній заяві.

Представниця відповідача проти позову заперечила, підтримала поданий відзив на позовну заяву.

Представниця третьої особи, в свою чергу, підтримала викладену у письмовому поясненні позицію щодо задоволення позову.

В обґрунтування заявленого позову позивач вказує на укладення між сторонами Договору підряду №05-20/12КР від 29.08.2019, оплату Немирівською міською радою вартості робіт неналежної якості за яким зафіксовано в Акті ревізії Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області №11-30/6 від 04.11.2022, внаслідок чого Немирівська міська рада просить стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Шляховик-МКІ" 937 832,23 грн, з яких: 844 664,57 грн - коштів за невідповідність до проекту асфальтобетонного покриття та 93 167,66 грн - неустойки.

Суть заперечень відповідача, викладених у відзиві на позовну заяву зводиться до того, що жодних зауважень щодо недоліків або відхилення від проектно-кошторисної документації в процесі приймання-передачі закінчених робіт не виявлено та Замовником не заявлено. При цьому погоджений сторонами гарантійний строк на виконані роботи минув ще 16.10.2022.

Необґрунтованим відповідач вважає і розмір вимог в сумі 844 664,57 грн, що відповідає погодженій сторонами твердій ціні Договору, позаяк ціна Договору не є тільки ціною асфальтобетонного покриття, використання якого не заперечується позивачем, а мова йде лише про його менше значення за показниками випробування.

Відповідач зазначає, що акти відбору кернів від 13.10.2022, протоколи випробування від 20.10.2022 ТОВ "Міська будівельна компанія" та Акт ревізії окремих питань фінансово-господарської діяльності позивача від 04.11.2022 №11-30/6, на які посилається позивач, є неналежними та недопустимими доказами щодо якості підрядно-будівельних робіт.

Також Товариство з обмеженою відповідальністю "Шляховик-МКІ" вказує, що нарахування неустойки за Договором передбачено в разі порушення строків, водночас позивач на порушення строків взагалі не посилається. Поряд з цим відповідач відповідно до ч. 3 ст. 267 ЦК України заявляє про застосування щодо вимог про стягнення неустойки наслідків спливу спеціальної позовної давності.

Третя особа у своєму поясненні по суті спору підтримує викладені у позовній заяві обставини та просить позов задоволити.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено таке.

29.08.2019 між Немирівською міською радою (Замовник, позивач) та Товариством з обмеженою відповідальністю "Шляховик-МКІ" (Підрядник, відповідач) укладено Договір підряду № 05-20/12КР (Договір) з капітального ремонту дорожнього покриття по вул. Леонтовича (від буд. 23 до перехрестя вул. Миру) у м Немирів, Немирівського району, Вінницької області.

Пунктом 2.2. Договору визначено строки виконання робіт до 30.12.2019.

Договірна ціна робіт є твердою та визначається на основі кошторису, що є невід`ємною частиною Договору, і складає 844 664,57 грн, в тому числі ПДВ 140 777,43 грн (п. 3.1. Договору).

Згідно із пп. 14.4., 14.5. Підрядник гарантує, що виконані роботи відповідають за якістю умовам дійсного договору та вимогам ГОСТ.ДБН.ТУ та іншої нормативно-технічної документації. Підрядник дає гарантію на виконані роботи - 36 місяців.

У разі виявлення протягом гарантійних строків у закінчених роботах по об`єкту недоліків Замовник протягом 5 днів після їх виявлення повідомляє про це Підрядника і запрошує його для складання акта про порядок і строки усунення виявлених недоліків. Якщо Підрядник не з`явиться без поважних причин у визначений у запрошені строк, Замовник має право залучити до складання акта незалежних експертів, повідомивши про це Підрядника. Акт, складений без участі Підрядника, надсилається йому для виконання в терміни, визначені в акті (п. 14.2. Договору).

Пунктом 15.2. Договору сторони погодили, що за порушення встановлених цим Договором строків винній Стороні нараховується неустойка від суми невиконаних або не належно виконаних зобов`язань в розмірі подвійної облікової ставки НБУ, що діяла в період порушення цих зобов`язань.

Відповідно до п. 17.1. Договору строком дії Договору є час, протягом якого Сторони будуть здійснювати свої права та виконувати свої обов`язки відповідно до Договору. Договір набуває чинності з моменту його підписання Сторонами і діє до 31 грудня 2019 року та в будь-якому випадку до повного виконання сторонами своїх зобов`язань за цим Договором.

Закінчення строку Договору не звільняє Сторони від відповідальності за його порушення, яке мало місце під час дії Договору.

Факт виконання робіт за Договором на суму 844 664,57 грн підтверджено обопільно підписаним 16.10.2019 сторонами Актом №12КР приймання виконаних будівельних робіт за жовтень 2019 року.

Вартість відповідних робіт сплачено позивачем у повному обсязі відповідно до платіжного доручення №73 від 17.10.2019 на суму 844 664,57 грн.

Актом ревізії Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області окремих питань фінансово-господарської діяльності Немирівської міської ради з 01.08.2016 по 31.07.2022 № 11-30/6 від 04.11.2022 було встановлено порушення, а саме Немирівською міською радою здійснено оплату вартості ремонтно-будівельних робіт, якість яких не відповідає ДБН на суму 844 664,57 грн згідно Договору підряду № 05-20/12КР від 29.08.2019 року з капітального ремонту дорожнього покриття по вул. Леонтовича (від буд. 23 до перехрестя вул. Миру).

За результатами перевірки якості ремонту верхнього шару асфальтобетонного покриття на об`єкті "Капітальний ремонт дорожнього покриття за адресою: Україна, Вінницька область, Немирівський район, м. Немирів, вул. Леонтовича (від буд. №23 до перехрестя вул. Миру) ТОВ "Міська будівельна компанія" складено протоколи від 20.10.2022 № 266, 267, 268.

Згідно протоколу від 20.10.2022 № 266 за результатами випробувань асфальтобетонні керни з урахуванням зміни № 1 за зерновим складом відносяться до АСГ.Др.Щ.Б.НП.І з незначним відхиленням на ситах № 5 та № 2,5.

Згідно протоколу від 20.10.2022 № 267 за результатами випробувань асфальтобетонні керни з урахуванням зміни № 1 за зерновим складом відносяться до АСГ.Др.Щ.Б.НП.І з незначним відхиленням на ситах № 5, № 2,5 та № 0,071, а також керни не відповідають за коефіцієнтом ущільнення згідно ДБН В.2.3-4:2015 "Автомобільні дороги. Частина 1. Проектування. Частина 11. Будівництво" з урахуванням зміни № 1.

Згідно протоколу від 20.10.2022 № 268 за результатами випробувань асфальтобетонні керни з урахуванням зміни № 1 за зерновим складом відносяться до АСГ.Др.Щ.Б.НП.І з незначним відхиленням на ситах № 5, № 2,5 та № 0,071, а також керни не відповідають за коефіцієнтом ущільнення згідно ДБН В.2.3-4:2015 "Автомобільні дороги. Частина 1. Проектування. Частина II. Будівництво" з урахуванням зміни №1.

За фактом встановленого порушення позивач звертався до відповідача у претензійному порядку (претензія №03-34-2627 від 16.12.2022) про сплату неустойки внаслідок незабезпечення належного виконання робіт за Договором. При цьому відповідач повідомив, що з висновками ревізії не погоджується.

З посиланням на результати проведеної ревізії та результати випробувань асфальтобетонного покриття Немирівська міська рада звернулася із відповідним позовом до суду про стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю "Шляховик-МКІ" 937 832,23 грн, з яких: 844 664,57 грн - коштів за невідповідність до проекту асфальтобетонного покриття та 93 167,66 грн - неустойки.

З огляду на встановлені обставини справи, суд враховує таке.

Згідно із пунктом 1 частини 2 статті 11 Цивільного кодексу України (ЦК України) підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є, зокрема, договори та інші правочини.

Відповідно до частини 1 статті 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Дослідивши зміст укладеного між сторонами Договору, суд дійшов до висновку, що даний правочин за своєю правовою природою є договором підряду.

Відповідно до норм статті 837 ЦК України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові.

Згідно із статтею 843 ЦК України у договорі підряду визначається ціна роботи або способи її визначення. Ціна роботи у договорі підряду включає відшкодування витрат підрядника та плату за виконану ним роботу.

Згідно положень статті 844 ЦК України, ціна у договорі підряду може бути визначена у кошторисі.

Якщо робота виконується відповідно до кошторису, складеного підрядником, кошторис набирає чинності та стає частиною договору підряду з моменту підтвердження його замовником.

Кошторис на виконання робіт може бути приблизним або твердим. Кошторис є твердим, якщо інше не встановлено договором.

Зміни до твердого кошторису можуть вноситися лише за погодженням сторін.

У разі перевищення твердого кошторису усі пов`язані з цим витрати несе підрядник, якщо інше не встановлено законом.

Якщо виникла необхідність проведення додаткових робіт і у зв`язку з цим істотного перевищення визначеного приблизного кошторису, підрядник зобов`язаний своєчасно попередити про це замовника. Замовник, який не погодився на перевищення кошторису, має право відмовитися від договору підряду. У цьому разі підрядник може вимагати від замовника оплати виконаної частини роботи.

Підрядник, який своєчасно не попередив замовника про необхідність перевищення приблизного кошторису, зобов`язаний виконати договір підряду за ціною, встановленою договором.

Відповідно до ст. 846 ЦК України строки виконання роботи або її окремих етапів встановлюються у договорі підряду. Якщо у договорі підряду не встановлені строки виконання роботи, підрядник зобов`язаний виконати роботу, а замовник має право вимагати її виконання у розумні строки, відповідно до суті зобов`язання, характеру та обсягів роботи та звичаїв ділового обороту.

Згідно із ч. 1 ст. 854 ЦК України якщо договором підряду не передбачена попередня оплата виконаної роботи або окремих її етапів, замовник зобов`язаний сплатити підрядникові обумовлену ціну після остаточної здачі роботи за умови, що роботу виконано належним чином і в погоджений строк або, за згодою замовника, - достроково.

Частиною четвертою статті 882 ЦК України передбачено, що передання робіт підрядником і прийняття їх замовником оформлюється актом, підписаним обома сторонами. У разі відмови однієї із сторін від підписання акта про це вказується в акті і він підписується другою стороною. Акт, підписаний однією стороною, може бути визнаний судом недійсним лише у разі, якщо мотиви відмови другої сторони від підписання акта визнані судом обґрунтованими.

Відповідно до статті 857 ЦК України робота, виконана підрядником, має відповідати умовам договору підряду, а у разі їх відсутності або неповноти - вимогам, що звичайно ставляться до роботи відповідного характеру. Виконана робота має відповідати якості, визначеній у договорі підряду, або вимогам, що звичайно ставляться, на момент передання її замовникові. Результат роботи в межах розумного строку має бути придатним для використання відповідно до договору підряду або для звичайного використання роботи такого характеру.

Згідно із статтею 858 ЦК України, якщо робота виконана підрядником з відступами від умов договору підряду, які погіршили роботу, або з іншими недоліками, які роблять її непридатною для використання відповідно до договору або для звичайного використання роботи такого характеру, замовник має право, якщо інше не встановлено договором або законом, за своїм вибором вимагати від підрядника: 1) безоплатного усунення недоліків у роботі в розумний строк; 2) пропорційного зменшення ціни роботи; 3) відшкодування своїх витрат на усунення недоліків, якщо право замовника усувати їх встановлено договором. Підрядник має право замість усунення недоліків роботи, за які він відповідає, безоплатно виконати роботу заново з відшкодуванням замовникові збитків, завданих простроченням виконання. У цьому разі замовник зобов`язаний повернути раніше передану йому роботу підрядникові, якщо за характером роботи таке повернення можливе. Якщо відступи у роботі від умов договору підряду або інші недоліки у роботі є істотними та такими, що не можуть бути усунені, або не були усунені у встановлений замовником розумний строк, замовник має право відмовитися від договору та вимагати відшкодування збитків.

Поряд з цим статтею 853 ЦК України передбачено, що якщо замовник не зробить заяви щодо невідповідності виконаної роботи умовам договору, відступів у виконанні роботи, інших недоліків під час прийняття робіт, він втрачає право у подальшому посилатись на ці відступи від умов договору або недоліки у виконаній роботі.

За встановленими обставинами справи, відповідач у повному обсязі виконав роботи, передбачені умовами Договору підряду №05-20/12КР від 29.08.2019, а позивач такі роботи прийняв, що підтверджується відповідним Актом приймання виконаних робіт.

Мотивована відмова від приймання виконаних робіт з боку позивача в матеріалах справи відсутня. Водночас обсяг виконаних робіт перевірений позивачем як Замовником та їх вартість повністю ним оплачена.

Водночас обставини, які викладено в Акті ревізії № 11-30/6 від 04.11.2022 не впливають на умови укладеного між сторонами Договору та на не можуть їх змінювати.

Такої ж позиції притримується Касаційний господарський суд у складі Верховного Суду у постанові від 18.10.2018 у справі № 917/1064/17, де зауважено, що акт перевірки є лише носієм доказової інформації про виявлені контролюючим органом порушення вимог податкового, валютного та іншого законодавства суб`єктами господарювання, документом, на підставі якого приймається відповідне рішення контролюючого органу. Виявлені контролюючим органом порушення не впливають на умови укладеного між сторонами договору і не можуть їх змінювати, оскільки за своїми правовими наслідками акт ревізії у даному випадку фіксує порушення фінансової дисципліни учасника правовідносин, фінансово-господарська діяльність якого перевірялась. Акт ревізії не може змінювати, припиняти частково або повністю договірні правовідносини сторін, зобов`язання, визначені договором та підтверджені відповідними актами виконаних робіт.

Відповідно до висновку, викладеного у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 18.02.2020 у справі № 910/17984/16 та підтриманому у постанові від 07.12.2021 у справі № 922/3816/19, акт ревізії Державної фінансової інспекції України не є беззаперечною підставою для задоволення позовних вимог про стягнення збитків, оскільки виявлені таким органом порушення не можуть впливати на умови укладених між сторонами договорів і не можуть їх змінювати. Акт ревізії не може змінювати, припиняти договірні правовідносини сторін, зобов`язання, визначені укладеними договорами та які підтверджені відповідним актами здачі-приймання наданих послуг. Акт ревізії Державної фінансової інспекції України є документом, складеним з приводу наявності або відсутності відповідних порушень, та містить лише думку органу, який його склав. Викладені в ній висновки не мають заздалегідь обумовленої сили, тобто акт ревізії не є підставою для стягнення з відповідача коштів, одержаних відповідно до умов договору. Акт ревізії не є рішенням суб`єкта владних повноважень, не зумовлює виникнення будь-яких прав і обов`язків для осіб, робота (діяльність) яких перевірялася. Акт ревізії є носієм доказової інформації про виявлені контролюючим органом порушення вимог законодавства суб`єктами господарювання, документом, на підставі якого приймається відповідне рішення контролюючого органу.

Більше того, як зазначалося вище, норма статті 853 ЦК України передбачає, що якщо замовник не зробить заяви щодо невідповідності виконаної роботи умовам договору, відступів у виконанні роботи, інших недоліків під час прийняття робіт, він втрачає право у подальшому посилатись на ці відступи від умов договору або недоліки у виконаній роботі.

Крім того, відповідно до п. 14.5. Договору Підрядник дає гарантію на виконані роботи - 36 місяців.

Враховуючи, що Акт №12КР приймання виконаних будівельних робіт за жовтень 2019 року підписано сторонами 16.10.2019, тому гарантійний строк на виконані роботи сплинув 16.10.2022. Поряд з цим до закінчення гарантійного строку позивач не звертався до відповідача про усунення будь-яких недоліків проведених робіт, позаяк доказів протилежного матеріали справи не містять.

Протоколи за результатами випробувань асфальтобетонних кернів оформлено лише 20.10.2022, тобто поза межами встановленого гарантійного строку.

Відібрання зразків (кернів) з асфальтобетонного покриття 13.10.2022, як зазначено у протоколах від 20.10.2022, не змінює факту звернення до відповідача поза межами встановленого гарантійного строку. Водночас матеріали справи не містять доказів дотримання порядку звернення, погодженого сторонами у п. 14.2. Договору, відповідно до якого у разі виявлення протягом гарантійних строків у закінчених роботах по об`єкту недоліків Замовник протягом 5 днів після їх виявлення повідомляє про це Підрядника і запрошує його для складання акта про порядок і строки усунення виявлених недоліків.

Окрім того, слушними є доводи відповідача про безпідставність заявленої до стягнення суми 844 664,57 грн як коштів за невідповідність до проекту асфальтобетонного покриття, позаяк мова йде про часткові недоліки асфальтобетонного покриття. При цьому заявлено до стягнення повну ціну Договору, що є необґрунтованим в силу приписів статті 858 ЦК України, оскільки, якщо робота виконана підрядником з відступами від умов договору підряду, які погіршили роботу, або з іншими недоліками, які роблять її непридатною для використання відповідно до договору або для звичайного використання роботи такого характеру, замовник має право, якщо інше не встановлено договором або законом, за своїм вибором вимагати від підрядника: 1) безоплатного усунення недоліків у роботі в розумний строк; 2) пропорційного зменшення ціни роботи; 3) відшкодування своїх витрат на усунення недоліків, якщо право замовника усувати їх встановлено договором.

Враховуючи вищенаведене, позивачем не доведено наявності підстав для стягнення з відповідача 844 664,57 грн, відтак у задоволенні позову в цій частині слід відмовити.

Щодо заявленої до стягнення неустойки, суд враховує таке.

Згідно із п. 3 ст. 611 Цивільного кодексу України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема, сплата неустойки.

За приписами ч. 1 ст. 546 Цивільного кодексу України та ст. 230 Господарського кодексу України виконання зобов`язання може забезпечуватися, крім іншого, неустойкою.

У відповідності до ст. 549 Цивільного кодексу України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

Згідно із ч. 1 ст. 550 Цивільного кодексу України право на неустойку виникає незалежно від наявності у кредитора збитків, завданих невиконанням або неналежним виконанням зобов`язання.

Статтею 230 Господарського кодексу України встановлено, що штрафними санкціями у цьому Кодексі визнаються господарські санкції у вигляді грошової суми (неустойка, штраф, пеня), яку учасник господарських відносин зобов`язаний сплатити у разі порушення ним правил здійснення господарської діяльності, невиконання або неналежного виконання господарського зобов`язання.

Частиною шостою статті 232 Господарського кодексу України передбачено, що нарахування штрафних санкцій за прострочення виконання зобов`язання, якщо інше не встановлено законом або договором, припиняється через шість місяців від дня, коли зобов`язання мало бути виконано.

За приписами ст. 883 ЦК України підрядник відповідає за недоліки збудованого об`єкта, за прострочення передання його замовникові та за інші порушення договору (за недосягнення проектної потужності, інших запроектованих показників тощо), якщо не доведе, що ці порушення сталися не з його вини. За невиконання або неналежне виконання обов`язків за договором будівельного підряду підрядник сплачує неустойку, встановлену договором або законом, та відшкодовує збитки в повному обсязі. Суми неустойки (пені), сплачені підрядником за порушення строків виконання окремих робіт, повертаються підрядникові у разі закінчення всіх робіт до встановленого договором граничного терміну.

Пунктом 15.2. Договору сторони погодили, що за порушення встановлених цим Договором строків винній Стороні нараховується неустойка від суми невиконаних або не належно виконаних зобов`язань в розмірі подвійної облікової ставки НБУ, що діяла в період порушення цих зобов`язань.

Поряд з цим прострочення виконання робіт за Договором взагалі не доведено, позаяк роботи прийнято позивачем 16.10.2019 у повному обсязі без зауважень та заперечень за фактом підписання Акту виконаних робіт, що вказує на необґрунтованість заявленої до стягнення неустойки.

Отже, у задоволенні позову в частині стягнення з відповідача 93 167,66 грн неустойки слід відмовити.

Водночас щодо заяви відповідача про застосування строку спеціальної позовної давності до позовної вимоги про стягнення 93 167,66 грн - неустойки, суд враховує, що за змістом частини 1 статті 261 ЦК України позовна давність застосовується лише за наявності порушеного права особи.

Виходячи з вимог статті 261 ЦК України позовна давність застосовується лише за наявності порушення права особи. Тобто, перш ніж застосувати позовну давність, суд має з`ясувати та зазначити в судовому рішенні, чи є порушеним право або охоронюваний законом інтерес позивача, за захистом якого той звернувся до суду. Якщо таке право чи інтерес не порушені, суд відмовляє в позові з підстави його необґрунтованості. І лише якщо буде встановлено, що право або охоронюваний законом інтерес особи дійсно порушені, але позовна давність спливла і про це зроблено заяву іншою стороною у справі, суд відмовляє в позові у зв`язку зі спливом позовної давності за відсутності поважних причин її пропущення, наведених позивачем. Отже, відмова в задоволенні позову у зв`язку зі спливом позовної давності без встановлення порушення права або охоронюваного законом інтересу позивача не відповідає вимогам закону (постанова ВС у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду в рамках справи № 207/1892/18, провадження № 61-11887 св 22 від 13.03.2023; постанова Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 26.03.2018 у справі № 922/273/17).

Подібні за змістом висновки містяться у постановах Великої Палати Верховного Суду від 31.10.2018 у справі № 367/6105/16-ц (провадження № 14-381цс18) та від 07.11.2018 у справі № 575/476/16-ц (провадження № 14-306 цс 18).

Враховуючи те, що суд дійшов висновку про відмову в позові з підстав його необґрунтованості у зв`язку із відсутністю порушених прав позивача, тому відсутні підстави для застосування строку позовної давності.

Відповідно до статті 4 ГПК України право на звернення до господарського суду в установленому цим Кодексом порядку гарантується.

Статтею 14 ГПК України передбачено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у господарських справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Згідно з положеннями статті 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів.

Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (ч. 1 ст. 77 ГПК України).

Судом кожній стороні була надана розумна можливість представити справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно другої сторони, в т.ч. подати докази на підтвердження своїх вимог та заперечень, надати пояснення, обґрунтувати перед судом переконливість поданих доказів та позицій по справі, скористатись іншими процесуальними правами.

Згідно із ч. 4 ст. 13 ГПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Згідно із ст. 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Враховуючи викладене в сукупності, зважаючи на зміст позовних вимог, обставини, встановлені під час розгляду справи, суд дійшов до висновку про те, що позовні вимоги є необґрунтованими та недоведеними, у зв`язку з чим відсутні підстави для задоволення позовних вимог.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 129 ГПК України судовий збір у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Отже, оскільки у позові відмовлено повністю, витрати зі сплати судового збору в розмірі 14 067,48 грн покладаються на позивача.

Керуючись ст.ст. 5, 7, 8, 10, 11, 13, 14, 15, 18, 42, 45, 46, 73, 74, 76, 77, 78, 79, 86, 91, 123, 129, 232, 233, 236, 237, 238, 240, 241, 242, 326 Господарського процесуального кодексу України, суд

В И Р І Ш И В :

1. У задоволенні позову відмовити повністю.

2. Витрати зі сплати судового збору в сумі 14 067,48 грн залишити за позивачем.

3. Згідно із приписами ч.1 ст. 241 ГПК України рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

4. Відповідно до положень ч.1 ст. 256 ГПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення до Північно-західного апеляційного господарського суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

5. Примірник повного судового рішення надіслати учасникам справи рекомендованим листом з повідомленням про вручення поштового відправлення, а також на відомі суду адреси електронної пошти: позивача - ; відповідача - ; третьої особи - .

Повне рішення складено 07 серпня 2023 р.

Суддя А.А. Тварковський

віддрук. прим.:

1 - до справи;

2 - позивачу - вул. Соборна, 26, м. Немирів, Вінницький район, Вінницька область, 22800;

3 - відповідачу - вул. Європейська, 32, м. Іллінці, Вінницький район, Вінницька область, 22700;

4 - третій особі - вул. Хмельницьке шосе, 7, м. Вінниця, 21028.