ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

"31" липня 2023 р. м. Київ Справа № 911/1856/23

Господарський суд Київської області у складі судді Антонової В.М., оглянувши матеріали у справі

за позовом Товариства з обмеженою відповід альністю фірма «ЛАКС»

до Товариства з обмеженою відповід альністю «ФАРМАЦЕВТИЧНА ФІРМА МЕДІСОН»

про стягнення 52 441.20 грн

встановив:

До Господарського суду Київської області надійшла позовна заява ТОВ фірма «ЛАКС»

(далі позивач) до ТОВ «ФАРМАЦЕВТИЧНА ФІРМА МЕДІСОН» (далі відповідач) про стягнення 52 441.20 грн.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на неналежне виконання відповідачем умов договору №ГА/2004 від 29.01.2020 постаки товару на загальну суму 46 768,85 грн, однак відповідач не оплатив отриманий товар у повному обсязі, внаслідок чого у нього утворилась заборгованість перед позивачем у сумі 45826,09 грн.

Ухвалою суду від 26.06.2023 позовну заяву залишено без руху та надано строк для усунення відповідних недоліків протягом десять днів з дня вручення зазначеної ухвали.

25.07.2023 через канцелярію суду від позивача надійшла на заява про уточнення позовної заяви.

Зазначеною заявою позивач усунув недоліки, зазначені в ухвалі від 26.06.2023, а також надав докази на підтвердження погашення відповідачем основного боргу.

Відповідно до ч. 3 ст. 174 ГПК України якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 176 цього Кодексу.

Оглянувши матеріали заяви та додатки до неї, Господарський суд Київської області встановив, що позовна заява відповідає вимогам, встановленим ст. ст. 162, 164 ГПК України, підстави для її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі не виявлені.

Враховуючи ціну позову, категорію і складність справи, вбачається необхідним призначити справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження.

Як визначено ч. 1 ст. 247 ГПК України, у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи.

Відповідно до ч. 3 ст. 12 ГПК України, спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Згідно з ч.1 ст. 247 ГПК України, що у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи.

При цьому ч. 5 ст. 12 Господарського України, визначено, що для цілей цього Кодексу малозначними справами є: 1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно ч. 2 ст. 247 ГПК України у порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції господарського суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Відповідно до ч. 5 ст. 252 ГПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої із сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Оскільки ціна позову відповідної справи не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб та предмет доказування та характер спірних правовідносин не вимагають проведення судового засідання, судом вбачається необхідним призначити справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомленням (виклику) сторін.

Також суд вважає за необхідне звернути увагу позивача та наступне.

25.07.2023 від позивача надійшла заява вих..№51 від 18.07.2023 про уточнення позовних вимог.

Статтями 42,46 ГПК України не передбачено право позивача на подання заяв про уточнення позовних вимог .

Підпунктом 3.11 пунктом 3 постанови пленуму Вишого господарського суду України від 26.12.2011 року № 18 «Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції» роз`яснено, ГПК, зокрема статтею 22 цього Кодексу, не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про "доповнення" або "уточнення" позовних вимог, або заявлення "додаткових" позовних вимог і т.п. Тому в разі надходження до господарського суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як:

- подання іншого (ще одного) позову, чи

- збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи

- об`єднання позовних вимог, чи

- зміну предмета або підстав позову.

Відповідно до висновків, викладених у постанові Великої Палати Верховного Суду від 13 жовтня 2020 року у справі № 369/10789/14-ц (провадження № 14-703цс19), застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідками.

Предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Аналогічна правова позиція зазначена у постанові Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 01 листопада 2021 року у справі № 405/3360/17 (провадження № 61-9545сво21).

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема у статті 16 Цивільного кодексу України, а відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Згідно п.2 ч.2 ст.46 ГПК України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог - до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Згідно ч.3 ст.46 ГПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справ

Верховний Суд неодноразово звертав увагу на те, що процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про "доповнення" або "уточнення" позовних вимог. Тому в разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: - подання іншого (ще одного) позову, чи - збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи - об`єднання позовних вимог, чи - зміну предмета або підстав позову

За такиз обставин, суд розцінює заяву позивача від 18.07.2023 вих.№51(вх..№ 14196/23) як заяву про зменшення позовних вимог.

Керуючись ст. ст. 12, 176, 234, 247 - 252 ГПК України, господарський суд

УХВАЛИВ:

1. Прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у даній справі.

2. Справу розглядати за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи.

3. Встановити відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву та доказів відправки копії відзиву позивачу у строк, передбачений ч. 1 ст. 251 ГПК України протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.

4. Роз`яснити відповідачу, що відповідно до ч. 9 ст. 165, ч. 2 ст. 178 ГПК України у разі ненадання ним відзиву у встановлений судом строк без поважних причин, суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

5. Встановити позивачу строк для подання відповіді на відзив на позовну заяву та доказів відправки копії відповіді на відзив відповідачу у строк, визначений судом згідно з вимог ч. 4 ст. 166 ГПК України, - до 30.08.2023 (включно), а відповідачу строк для подання заперечень на відповідь на відзив до 14.09.2023 (включно).

6. Роз`яснити сторонам, що відповідно до ст. 135 ГПК України суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі від одного до десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, зокрема, за ухилення від вчинення дій, покладених судом на учасника судового процесу.

Ухвала набирає законної сили у порядку, встановленому ст. 235 ГПК України, та оскарженню не підлягає.

Веб-адреса сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію по справі, що розглядається: (http://court.gov.ua/fair/).

Суддя В.М. Антонова