ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

"01" серпня 2023 р. Справа№ 910/15519/21

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Полякова Б.М.

суддів: Кравчука Г.А.

Остапенка О.М.

розглянувши апеляційну скаргу ОСОБА_1

на ухвалу Господарського суду міста Києва від 25.01.2023

у справі № 910/15519/21

за заявою ОСОБА_1

про неплатоспроможність

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 31.08.2022 відкрито провадження у справі про неплатоспроможність фізичної особи ОСОБА_1 ; введено процедуру реструктуризації боргів боржника відповідно до плану реструктуризації; затверджено план реструктуризації боржника ОСОБА_1 від 22.09.2021, доданий до заяви про неплатоспроможність; введено мораторій на задоволення вимог кредиторів; заборонено фізичній особі ОСОБА_1 відчужувати майно.

12.10.2022 від боржника надійшла заява про встановлення мінімальної суми щомісячного виконання плану реструктуризації.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 18.10.2022 призначено до розгляду заяву боржника про встановлення мінімальної суми щомісячного виконання плану реструктуризації на 23.11.22; запропоновано АТ "Універсал Банк" надати пояснення.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 23.11.2022 відкладено розгляд заяву боржника про встановлення мінімальної суми щомісячного виконання плану реструктуризації на 25.01.23; запропоновано АТ "Універсал Банк" надати пояснення.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 25.01.2023 у задоволенні заяви боржника про встановлення мінімальної суми щомісячного виконання плану реструктуризації відмовлено.

Не погоджуючись з ухвалою місцевого суду, ОСОБА_1 звернулася до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу місцевого суду та ухвалити нове рішення, яким задовольнити клопотання ОСОБА_1 щодо встановлення мінімальної суми щомісячного виконання плану реструктуризації у сумі 3 500 грн.

Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, справа №910/15519/21 передана на розгляд колегії суддів у складі: головуючий суддя Поляков Б.М., судді Кравчук Г.А., Остапенко О.М. Зазначена колегія суддів сформована відповідно до рішення загальних зборів суддів Північного апеляційного господарського суду від 02.10.2018 зі змінами від 12.11.2019 й може розглядати справи про банкрутство та справи у спорах, які пов`язані з процедурою банкрутства, справи у спорах щодо захисту прав на об`єкти інтелектуальної власності.

Відтак, судова колегія зазначає, що визначений за допомогою автоматизованої системи розподілу судової справи склад колегії суддів є судом, встановленим законом, у розумінні ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.

Європейський суд з прав людини у рішенні у справі «Сокуренко і Стригун проти України» від 20 липня 2006 року вказав, що фраза «встановленого законом» поширюється не лише на правову основу самого існування «суду», але й дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність. У рішенні у справі «Zand v. Austria», висловлено думку, що термін «судом, встановленим законом» у ч. 1 ст. 6 Конвенції передбачає «усю організаційну структуру судів, включно з питаннями, що належать до юрисдикції певних категорій судів».

Дослідивши матеріали апеляційної скарги з доданими до неї документами, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає залишенню без руху, виходячи з наступного.

Згідно ст. 256 ГПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів, а на ухвалу суду - протягом десяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження:

1) рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду;

2) ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом десяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 261 цього Кодексу.

Частиною 3 статті 260 ГПК України встановлено, що апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 256 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції із заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

З матеріалів справи вбачається, що оскаржувана ухвала була постановлена судом першої інстанції 25.01.2023, повний текст ухвали було виготовлено 27.01.2023, апеляційна скарга згідно поштового штемпеля на конверті подана 03.07.2023, тобто після спливу десятиденного строку на апеляційне оскарження, який закінчився 06.02.2023.

Разом з апеляційною скаргою заявником подано клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали суду першої інстанції. У клопотанні заявник вказував, що з повним текстом судового рішення ознайомився 23.06.2026, про що свідчить відповідна розписка в матеріалах справи.

Дослідивши клопотання скаржника про поновлення строку на апеляційне оскарження та матеріали справи, колегія суддів вважає, що вказані в ньому причини не є поважними, з огляду на таке.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено право кожного на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

У рішенні від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України», Європейський суд з прав людини зробив висновок про те, що правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави. Разом з тим, якщо строк на ординарне апеляційне оскарження поновлений зі спливом значного періоду часу та за підстав, які не видаються переконливими, таке рішення може порушити принцип юридичної визначеності. Суд визнає, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак, такі повноваження не є необмеженими, тому від судів вимагається вказувати підстави для поновлення строку. Проте, навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata (принцип юридичної визначеності).

У рішенні Європейського суду з прав людини від 18.11.2010 у справі «Мушта проти України» зазначено: «право на суд, одним з аспектів якого є право на доступ до суду, не є абсолютним, воно за своїм змістом може підлягати обмеженням, особливо щодо умов прийнятності скарги на рішення. Однак, такі обмеження не можуть обмежувати реалізацію цього права у такий спосіб або до такої міри, щоб саму суть права було порушено. Ці обмеження повинні переслідувати легітимну мету та має бути розумний ступінь пропорційності між використаними засобами та поставленими цілями. Норми, які регламентують строки подання скарг, безумовно, передбачаються для забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності, а їх застосування має відповідати принципу юридичної визначеності та не перешкоджати сторонам використовувати наявні засоби; зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані.».

Клопотання про відновлення строку подання апеляційної скарги повинно містити обґрунтування поважності причин пропуску такого строку (за необхідності - з посиланням на відповідні докази, які подаються апеляційному господарському суду на загальних підставах).

Відповідно до чинного законодавства, поважними визнаються лише ті обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення сторони та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами у справі процесуальних дій.

Судом також враховано, що за приписами частини 1 статті 9 Господарського процесуального кодексу України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи або обмежений у праві отримання в суді усної або письмової інформації про результати розгляду його судової справи. Будь-яка особа, яка не є учасником справи, має право на доступ до судових рішень у порядку, встановленому законом. Відповідно до частини 2 статті 2 Закону України "Про доступ до судових рішень" усі судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в електронній формі не пізніше наступного дня після їх виготовлення і підписання.

Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 3 Закону України "Про доступ до судових рішень" для доступу до судових рішень загальної юрисдикції Державна судова адміністрація України забезпечує ведення Єдиного державного реєстру судових рішень. Єдиний державний реєстр судових рішень - автоматизована система збирання, зберігання, захисту, обліку, пошуку та надання електронних копій судових рішень.

Судові рішення, внесені до Реєстру, є відкритими для безоплатного цілодобового доступу на офіційному веб-порталі судової влади України (ч. 1 ст. 4 Закону України "Про доступ до судових рішень").

Відповідно до ч. 1 ст. 43 ГПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

В рішенні від 26 квітня 2007 року у справі «Пономарьов проти України» Європейський суд з прав людини вказав, що сторони мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (п.27).

В Єдиному державному реєстрі судових рішень міститься оскаржувана ухвала суду першої інстанції, яка зареєстрована 27.01.2023 і оприлюднена 30.01.2023.

Вказане свідчить, що заявник мав можливість слідкувати за ходом розгляду справи, дізнатися про його результат та подати апеляційну скаргу у встановлені процесуальним законом строки.

Крім того, колегія суддів зауважує, що розгляд клопотання ОСОБА_1 щодо встановлення мінімальної суми щомісячного виконання плану реструктуризації у сумі 3 500 грн двічі відкладався судом.

У справі «Устименко проти України» Європейський суд з прав людини зазначив, що сама концепція «поважних причин» не є чіткою, тому для національних судів ще важливішим було вказати причини свого рішення про поновлення пропущеного строку і відновлення провадження у справі заявника.

Відповідно до ч. 4 ст. 13 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

При цьому, як вбачається з матеріалів справи, боржнику було достеменно відомо відкриття справи про його неплатоспроможність, проте з апеляційною скаргою заявник звернувся лише через 6 місяців.

Таким чином, з огляду на вищевказане скаржником не додано жодного доказу на підтвердження своїх доводів щодо поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження на 6 місяців.

Таким чином, апеляційна скарга подана з пропуском строку на апеляційне оскарження, отже, апеляційна скарга не відповідає вимогам, встановлених ст. ст. 256, 258 ГПК України, вона підлягає залишенню без руху із встановленням строку на усунення недоліків.

Колегія суддів зауважує заявникові на тому, що якщо обґрунтоване клопотання про поновлення строку не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 261 цього Кодексу.

У зв`язку з введенням указами Президента України воєнного стану на всій території України; можливістю незнаходження осіб за вказаними в апеляційних скаргах адресами, зокрема, у зв`язку з евакуацією; тимчасовою нероботою АТ "Укрпошта", зокрема, на тимчасово окупованих та звільнених від агресора територіях; та інше, з метою належного повідомлення сторін в цій особливій для країни ситуації, відповідно до приписів п.п. 6, 7 ст. 6 та ст. 169 ГПК України, колегія суддів вважає за можливе повідомляти осіб про розгляд справи не через АТ "Укрпошта", а іншими засобами, які доступні в період воєнного стану (надсилання повідомлення на електрону пошту сторін, електронний кабінет, повідомлення на офіційному сайті ПАГС); докази повідомлення долучати до матеріалів справи.

На підставі викладеного та керуючись статтями 174, 234, 258, 259, 260 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд,

УХВАЛИВ:

1. Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду міста Києва від 25.01.2023 у справі № 910/15519/21 залишити без руху.

2. Зобов`язати ОСОБА_1 , протягом десяти днів з дня вручення даної ухвали, усунути недоліки апеляційної скарги шляхом подання клопотання про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, з обґрунтуванням поважності причин такого пропуску.

3. Роз`яснити Товариству з обмеженою відповідальністю «Святошинінвестбуд», що:

- в разі невиконання зазначеної ухвали суду в строк, визначений п. 2 її резолютивної частини, у відкритті апеляційного провадження буде відмовлено в порядку, встановленому статтею 261 цього Кодексу;

- відповідно до приписів ст. 118 ГПК України право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку (ч. 1); заяви, скарги і документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом (ч. 2)..

4. Дану ухвалу направити на відомі суду електронні адреси сторін, що наявні в матеріалах справи.

Заяви, клопотання і заперечення подаються до Північного апеляційного господарського суду виключно в електронній формі з застосуванням електронного цифрового підпису на електрону адресу суду або за допомогою підсистеми "Електронний суд" або письмовій формі через канцелярію суду.

Відповідно до частин 6 та 7 статті 6 ГПК України:

"Адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, державні органи, органи місцевого самоврядування, суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки та особи, які провадять клірингову діяльність у значенні, наведеному в Законі України "Про ринки капіталу та організовані товарні ринки", реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в добровільному порядку.

Особам, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, суд вручає будь-які документи у справах, в яких такі особи беруть участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення на офіційні електронні адреси таких осіб, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою."

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя Б.М. Поляков

Судді Г.А. Кравчук

О.М. Остапенко