ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"03" серпня 2023 р. Справа№ 910/6306/21

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Майданевича А.Г.

суддів: Ткаченка Б.О.

Суліма В.В.

розглянувши у письмовому провадженні без повідомлення учасників справи апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Євро-Реконструкція»

на ухвалу Господарського суду міста Києва від 15.06.2023

у справі №910/6306/21 (суддя Босий В.П.)

за позовом Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго»

до Товариства з обмеженою відповідальністю «Євро-Реконструкція»

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг

про стягнення 311 342 049,80 грн, -

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст ухвали господарського суду та мотиви її прийняття

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 15.06.2023 у задоволенні заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Євро-Реконструкція» про поновлення строку на подачу зустрічного позову відмовлено та повернуто зустрічну позовну заяву і додані до неї документи на підставі частини 6 статті 180 Господарського процесуального кодексу України.

Ухвала обґрунтована тим, що Товариство з обмеженою відповідальністю «Євро-Реконструкція» звернулося до суду з зустрічною позовною заявою після закінчення призначеного судом строку на подання відзиву.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнення її доводів

Не погодившись з прийнятою ухвалою, Товариство з обмеженою відповідальністю «Євро-Реконструкція» звернулося до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить ухвалу Господарського суду міста Києва від 15.06.2023 у справі № 910/6306/21 скасувати та направити зустрічну позовну заяву на розгляд до суду першої інстанції для вирішення питання про прийняття зустрічного позову.

Апеляційна скарга мотивована неповним з`ясуванням обставин, що мають значення для справи, порушенням та неправильним застосуванням норм процесуального права.

Скаржник зазначає, що справа № 910/6306/21 була направлена до Господарського суду міста Києва на новий розгляд та ухвалою Господарського суду міста Києва від 14.11.2022 справу прийнято до провадження та запропоновано учасникам справи надати суду пояснення з урахуванням постанови Верховного Суду від 05.10.2022 у справі № 910/6306/21 та визначено строк для подання пояснень. Проте, скаржник вважає, що йому не було встановлено строк для подання відзиву на позовну заяву, тому його фактично було позбавлено процесуальної можливості звернутись до суду першої інстанції із зустрічним позовом в межах регламентованого процесуальним законом строк. Таким чином, відповідач вважає, що суд першої інстанції в оскаржуваній ухвалі порушив приписи частини першої ст. 119 ГПК України та безпідставно визнав пропущення відповідачем строку на подання зустрічного позову з неповажних причин.

Апелянт також вказує, що суд першої інстанції не звернув уваги на обставин, які зумовили відповідача звернутись із зустрічним позовом з пропущенням строку, а саме: звернення із зустрічним позовом про визнання п.4.1 договору № 5 обумовлено висновками, наведеними Касаційним господарським судом у складі Верховного Суду у постанові від 25.05.2023 у справі № 910/16781/21, у якій досліджувався договір № 5 та суд вказав на те, що п.4.1 договору № 5 суперечить законодавству. Дана постанова Верховного Суду була оприлюднена в ЄДРСР - 29.05.2023. Тому, на думку апелянта, причини пропуску строку на звернення із зустрічним позовом є поважними.

Апелянт також звертає увагу, що вимоги зустрічного та первісного позову ґрунтуються на тих самих доказах та випливають з тих самих правових підстав, тому розгляд таких позовів спільно є доцільним та обґрунтованим.

Узагальнені доводи відзиву на апеляційну скаргу

У свою чергу, заперечуючи проти апеляційних скарг, позивач у своєму відзиві, наданому до суду 04.07.2023, зазначає, що ухвала суду прийнята при повному з`ясуванні обставин справи, з правильним застосуванням норм матеріального та процесуального права, без їх порушення, тому апеляційна скарга задоволенню не підлягає , а ухвалу Господарського суду міста Києва від 15.06.2023 слід залишити без змін.

Крім того, позивач вказує, що відповідач причиною для пропуску строку на звернення з зустрічним позовом називає те, що обставини, з якими відповідач пов`язує підстави для пред`явлення зустрічного позову, нібито виникли з дати оприлюднення у Єдиному державному реєстрі судових рішень (ЄДРСР) повного тексту постанови Верховного Суду від 25.05.2023 у справі № 910/16781/21, тобто з 29.05.2023, проте вказане обґрунтування відповідача є надуманим та направленим на введення суду в оману, оскільки у даній справі № 910/6306/21 Верховний Суд вже зробив аналогічний висновок, який є обов`язковим для судів при новому розгляді даної справи. Тобто, про те, що вартість транспортування теплової енергії не є договірною, не може встановлюватись на розсуд сторін, а натомість є державною регульованою ціною, відповідач довідався 25.10.2022 (дата оприлюднення у ЄДРСР повного тексту постанови Верховного Суду від 05.10.2022 у даній справі № 910/6306/21).

Також позивач, зауважує, що ухвалою від 21.04.2021 Господарський суд міста Києва відкрив провадження у даній справі № 910/6306/21 і надав відповідачу строк на подання відзиву на позов протягом 15 днів з дня вручення даної ухвали. Відзив на позов надійшов до суду від відповідача 13.05.2021. Оскільки при новому розгляді справи процесуальним законодавством не передбачено право відповідача подати новий відзив на позов, то зустрічний позов правомірно повернено відповідачу згідно з ухвалою Господарського суду міста Києва від 15.06.2023 через пропуск процесуального строку на його пред`явлення.

Крім того, посилаючись на ст.ст. 118, 119 ГПК України та чисельну практику Верховного Суду позивач вказує, що може бути поновлено лише строк, встановлений законом, а, строк, встановлений судом, може бути лише продовжено і лише за умови звернення з заявою про таке продовження до спливу такого строку. Оскільки строк на подання відзиву та пред`явлення зустрічного позову встановлюється судом, його не можна поновити, а можна лише продовжити за заявою, поданою саме до його спливу. Так, відповідач звернувся до першої інстанції з клопотанням не про продовження, а про поновлення строку на пред`явлення зустрічного позову; таке клопотання подано відповідачем не до закінчення такого строку, а вже після; відповідачем не наведено поважної причини пропуску процесуального строку пред`явлення зустрічного позову.

Дії суду апеляційної інстанції щодо розгляду апеляційної скарги по суті

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 16.06.2023 справу № 910/6306/21 передано для розгляду колегії суддів у складі: головуючий суддя - Майданевич А.Г., суддів Сулім В.В., Ткаченко Б.О.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 19.06.2023 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю «Євро-Реконструкція» на ухвалу Господарського суду міста Києва від 15.06.2023 у справі №910/6306/21 у порядку письмового провадження без повідомлення (виклику) учасників справи.

З огляду на наявність у матеріалах справи належних доказів повідомлення сторін про розгляд апеляційної скарги у порядку письмового провадження та закінчення процесуальних строків на подання до суду документів, встановлених ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 19.06.2023, колегія суддів вважає за можливе здійснити розгляд апеляційної скарги по суті.

Межі розгляду справи судом апеляційної інстанції

Згідно зі статтею 269 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права. У суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожній фізичній або юридичній особі гарантується право на розгляд судом упродовж розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, в якій вона є стороною.

Європейський суд з прав людини щодо критеріїв оцінки розумності строку розгляду справи визначився, що строк розгляду має формувати суд, який розглядає справу. Саме суддя має визначати тривалість вирішення спору, спираючись на здійснену ним оцінку розумності строку розгляду в кожній конкретній справі, враховуючи її складність, поведінку учасників процесу, можливість надання доказів тощо.

Поняття розумного строку не має чіткого визначення, проте розумним слід уважати строк, який необхідний для вирішення справи відповідно до вимог матеріального та процесуального законів.

Європейський суд щодо тлумачення положення "розумний строк" в рішенні у справі "Броуган (Brogan) та інші проти Сполученого Королівства" роз`яснив, що строк, який можна визначити розумним, не може бути однаковим для всіх справ, і було б неприродно встановлювати один строк в конкретному цифровому виразі для усіх випадків. Таким чином, у кожній справі виникає проблема оцінки розумності строку, яка залежить від певних обставин.

Враховуючи викладене, воєнний стан в Україні та обмеження спричинені цим станом, з метою повного, всебічного та об`єктивного розгляду справи, з огляду на положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, справа № 910/6306/21 розглядалась протягом розумного строку.

Так, колегія суддів, беручи до уваги межі перегляду справи у апеляційній інстанції, дослідивши доводи апеляційної скарги, проаналізувавши на підставі фактичних обставин справи застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права при прийнятті оскаржуваного рішення, дійшла висновку про те, що апеляційна скарга відповідача в межах викладених скаржником доводів не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Обставини справи, встановлені судом першої інстанції та перевірені судом апеляційної інстанції

У квітні 2021 року Комунальне підприємство виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) "Київтеплоенерго" звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Євро-Реконструкція" про стягнення 311 342 049,80 грн, з яких 298 712 397,05 грн за послуги з транспортування теплової енергії, 5 320 664,09 грн пені, 1 267 895,13 грн 3 % річних, 6 041 093,53 грн інфляційних втрат.

Позов обґрунтовано неналежним виконанням відповідачем взятих на себе зобов`язань за договором № 5 про надання послуг з транспортування теплової енергії від 01.06.2017 в частині здійснення повної та своєчасної оплати за надані послуги у період з 01.10.2020 по 28.02.2021.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 21.04.2021 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Призначено підготовче засідання у справі на 20.05.2021. Запропоновано відповідачу у строк протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі подати до суду відзив на позовну заяву ( а.с. 119-122 т.1).

13.05.2021 відповідач подав до Господарського суду міста Києва відзив на позовну заяву (а.с.124- 140 т.1).

Рішенням Господарського суду міста Києва від 09.09.2021, залишеним без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 07.02.2022 у позові відмовлено повністю.

Постановою Верховного Суду від 05.10.2022 рішення Господарського суду міста Києва від 09.09.2021 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 07.02.2022 скасовано, справу №910/6306/21 передано на новий розгляд до Господарського суду міста Києва.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями Господарського суду міста Києва від 08.11.2022 справу №910/6306/21 передано на розгляд судді Босому В.П.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 14.11.2023 справу прийнято до свого провадження суддею Босим В.П. та призначено підготовче засідання. Визначено строк для подачі пояснень з урахуванням постанови Верховного Суду від 05.10.2022 у справі № 910/6306/21 - протягом 15 днів з дня вручення даної ухвали.

14.06.2023 через систему «Електронний суд» представником Товариства з обмеженою відповідальністю «Євро-Реконструкція» була подана зустрічна позовна заява до Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» про визнання недійсним пункту 4.1 договору №5 про надання послуг з транспортування теплової енергії від 01.06.2017, укладеного між сторонами.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 15.06.2023 у задоволенні заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Євро-Реконструкція» про поновлення строку на подачу зустрічного позову відмовлено та повернуто зустрічну позовну заяву і додані до неї документи на підставі частини 6 статті 180 Господарського процесуального кодексу України.

Мотиви та джерела права, з яких виходить суд апеляційної інстанції при прийнятті постанови

Статтею 42 Господарського процесуального кодексу України передбачені права та обов`язки учасників справи, серед яких зокрема, учасники справи мають право: знайомитись з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, одержувати копії судових рішень; подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб (пункт 1, пункт 3 частини 1 статті 42); учасники справи зобов`язані зокрема, виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки (пункт 6 частини 2 статті 42).

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 46 Господарського процесуального кодексу України, крім прав та обов`язків, визначених у статті 42 Господарського процесуального кодексу України, відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

Згідно з частинами 1-4 статті 180 Господарського процесуального кодексу України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом. Зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 162, 164, 172, 173 цього Кодексу .

Таким чином, з урахуванням викладених норм права зустрічну позовну заяву відповідач мав право подати у строк, встановлений судом, який не може бути меншим, ніж п`ятнадцять днів з моменту отримання ухвали про відкриття провадження у справі.

Коли ж справа повертається до господарського суду першої інстанції на новий розгляд після скасування судових рішень Верховним Судом - суд не відкриває провадження за позовною заявою, а лише приймає справу до свого провадження, постановляючи ухвалу, яка не є ухвалою про відкриття провадження у справі. При цьому, процесуальне законодавство не зобов`язує суд встановлювати строк для подання нового відзиву на позов та взагалі не передбачає право відповідача подати відзив на позов при новому розгляді справи.

Аналогічний висновок щодо застосування зокрема норм ст.ст. 165, 180 ПІК України, викладений у постанові Верховного Суду від 22.10.2021 у справі № 910/8714/18:

«Статтею 180 Господарського процесуального кодексу України визначено, що відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 162, 164, 172, 173 цього Кодексу. До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною четвертою цієї статті, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу. Зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої цієї статті, ухвалою суду повертається заявнику.

Відповідно до частини 8 статті 165 Господарського процесуального кодексу України відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Суд має встановити такий строк подання відзиву, який дозволить відповідачу підготувати його та відповідні докази, а іншим учасникам справи - отримати відзив не пізніше першого підготовчого засідання у справі. Тобто, право на подання зустрічного позову може бути реалізовано відповідачем виключно у строк, встановлений судом для подання відзиву на позов, а процесуальним наслідком пропуску такого строку є втрата права на в чинення стороною відповідної процесуальної дії.

Як встановлено судами першої та апеляційної інстанцій, первісний позов Публічного акціонерного товариства "Закритий недиверсифікований корпоративний інвестиційний фонд "Синергія-7" було подано до суду у липні 2018 року та ухвалою Господарського суду міста Києва від 19.07.2018 було відкрито провадження у справі N 910/8714/18 і зобов`язано відповідачів надати суду відповідно до статті 165 Господарського процесуального кодексу України, зокрема, відзив на позовну заяву протягом 15 днів з дня вручення даної ухвали.

Встановивши те, що зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частини 1 статті 180 Господарського процесуального кодексу України, суд першої інстанції, з яким погодився суд апеляційної інстанції та погоджується суд касаційної інстанції, дійшов вірного висновку про повернення зустрічного позову на підставі частини 6 статті 180 Господарського процесуального кодексу України.

При цьому судом апеляційної інстанції вірно враховано те, що ухвала Господарського суду міста Києва від 22.03.2021 у справі N 910/8714/18, якою прийнято дану справу до свого провадження, призначено підготовче засідання та встановлено учасникам справи строк до 16.04.2021 для надання письмових пояснень та доказів по суті спору з урахуванням висновків Верховного Суду у постанові від 16.02.2021 у справі № 910/8714/18, не є ухвалою про відкриття провадження у даній справі. Тому, суд погоджується з висновками суду апеляційної інстанції про те, що суд першої інстанції, у передбачених Господарським процесуальним кодексом України межах та повноваженнях, ухвалою від 22.03.2021, встановив учасникам справи строк до 16.04.2021 виключно для надання письмових пояснень та доказів по суті спору з урахуванням висновків Верховного Суду у постанові від 16.02.2021 у справі N 910/8714/18, а не повторно для надання відзиву на позовну заяву».

Аналогічний правовий висновок міститься також у постанові Верховного Суду від 13.05.2020 у справі № 909/1425/13.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 21.04.2021 відкрито провадження у даній справі № 910/6306/21 та відповідачу надано строк на подання відзиву на позов протягом 15 днів з дня вручення даної ухвали.

Як вбачається з матеріалів справи відзив на позовну заяву надійшов до суду від відповідача 13.05.2021.

З матеріалів справи вбачається та встановлено судом першої інстанції, що Товариством з обмеженою відповідальністю «Євро-Реконструкція» зустрічна позовна заява подана 14.06.2023 через систему «Електронний суд», тобто з порушенням строку, встановленого частиною 1 статті 180 Господарського процесуального кодексу України, що є підставою для повернення зустрічного позову за нормами частини 6 статті 180 Господарського процесуального кодексу України.

З огляду на викладене, суд першої інстанції дійшов правильного та обґрунтованого висновку про повернення зустрічної позовної заяви з підстав недодержання заявником строків на вчинення відповідної дії.

Звертаючись із зустрічним позовом до суду, відповідач просив суд поновити строк на подання зустрічного позову.

Відповідно до приписів частини 1 статті 119 Господарського процесуального кодексу України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Суд першої інстанції зазначив, що посилання відповідача на пропуск строку для звернення з зустрічним позовом через обставини, з якими він пов`язує підстави для пред`явлення зустрічного позову, виникли з дати оприлюднення у Єдиному державному реєстрі судових рішень (ЄДРСР) повного тексту постанови Верховного Суду від 25.05.2023 у справі № 910/16781/21, тобто з 29.05.2023, є безпідставним, дані обставини не вказують на поважність причин пропуску строку для звернення до суду із зустрічним позовом. Вказане обґрунтування відповідача, на думку колегії суддів, є необґрунтованим та не заслуговує на увагу, оскільки у даній справі № 910/6306/21 Верховний Суд у пунктах 84-93 постанови від 05.10.2022 вже зробив аналогічний висновок, який є обов`язковим для судів при новому розгляді даної справи і послався на правовий висновок Верховного Суду, зроблений у постанові від 15.07.2019 у справі №917/743/18 у подібних правовідносинах (на їх подібність Верховний Суд прямо вказав у п. 93 постанови від 05.10.2022 у даній справі № 910/6306/21).

Тобто, про те, що вартість транспортування теплової енергії не є договірною, не може встановлюватись на розсуд сторін, а натомість є державною регульованою ціною, відповідач довідався 25.10.2022 (дата оприлюднення у ЄДРСР повного тексту постанови Верховного Суду від 05.10.2022 у даній справі № 910/6306/21), а міг довідатися взагалі ще 17.07.2019 (дата оприлюднення у ЄДРСР повного тексту постанови Верховного Суду від 15.07.2019 у справі № 917/743/18), правові висновки в якій є обов`язковими для врахування судами.

Отже, колегія суддів приходить до висновку, що причини пропуску строку на пред`явлення зустрічного позову зазначені відповідачем у клопотанні не є поважними.

Таким чином, судом першої інстанції вірно встановлено, що відповідач в обґрунтування клопотання про поновлення строку на подання зустрічного позову не зазначив поважної причини, яка б свідчила про неможливість подати зустрічний позов вчасно.

Отже, суд апеляційної інстанції погоджується з висновком місцевого господарського суду, що клопотання про поновлення строку на подання зустрічного позову без зазначення заявником поважної причини пропуску строку на його подання, задоволенню не підлягає.

Крім того, колегія суддів зазначає, що доступ до правосуддя в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та прецедентної практики Європейського суду з прав людини не може бути абсолютним і підлягає державному регулюванню та обмеженню. Кожна держава встановлює правила судової процедури, зокрема, й процесуальні заборони та обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. Доступ до правосуддя здійснюється шляхом точного, послідовного і неухильного дотримання процесуального алгоритму, що передбачений Господарським процесуальним кодексом України. Тому, учасники провадження мають розуміти, що встановлені судом строки будуть застосовані.

За таких обставин, з урахуванням з`ясованих судом першої інстанції обставин та наведених ним мотивів, недодержанням Товариством з обмеженою відповідальністю «Євро-Реконструкція» строків на подання зустрічної позовної заяви, суд апеляційної інстанції вважає обґрунтованим висновки суду першої інстанції про наявність підстав для повернення зустрічної позовної заяви згідно ч. 6 ст. 180 ГПК України.

Разом з тим, суд апеляційної інстанції вважає за необхідне зауважити, що повернення зустрічної позовної заяви не позбавляє відповідача права звернутись до господарського суду з окремим позовом в загальному порядку.

Аналогічні правові висновки наведені у Постанові Верховного Суду від 21.11.2018 у справі № 904/2739/18.

Доводи, викладені в апеляційній скарзі, не знайшли свого підтвердження під час розгляду даної справи та не спростовують висновків місцевого господарського суду, тому апеляційна скарга задоволенню не підлягає.

Висновки суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів (ч. 1 ст. 86 ГПК України).

Належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (ст. 76 ГПК України).

Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, що їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї (ч. 8 ст. 80 ГПК України).

За результатами перегляду даної справи колегія суддів дійшла висновку про те, що місцевим господарським судом було повно, всебічно та об`єктивно з`ясовано обставини, які мають значення для справи, а також вірно застосовано норми чинного законодавства, у зв`язку з чим, правові підстави для зміни чи скасування оскаржуваної у даній справі ухвали суду відсутні.

Таким чином, з урахуванням вищевикладеного, колегія суддів дійшла висновку про те, що апеляційна скарга Товариства з обмеженою відповідальністю «Євро-Реконструкція» на ухвалу Господарського суду міста Києва від 15.06.2023 у справі №910/6306/21 є необґрунтованою та такою, що задоволенню не підлягає. Ухвалу Господарського суду міста Києва від 15.06.2023 у справі №910/6306/21 слід залишити без змін.

З урахуванням відмови в задоволенні апеляційної скарги, судові витрати за розгляд справи в суді апеляційної інстанції покладаються на апелянта в порядку ст. 129 ГПК України.

На підставі викладеного, керуючись статтями 255, 270, 273, 275, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд, -

П О С Т А Н О В И В :

1. Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Євро-Реконструкція» на ухвалу Господарського суду міста Києва від 15.06.2023 у справі №910/6306/21 залишити без задоволення.

2. Ухвалу Господарського суду міста Києва від 15.06.2023 у справі №910/6306/21 залишити без змін.

3. Матеріали справи №910/6306/21 повернути до Господарського суду міста Києва.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку відповідно до статей 286-291 Господарського процесуального кодексу України.

Головуючий суддя А.Г. Майданевич

Судді Б.О. Ткаченко

В.В. Сулім