У Х В А Л А

01 серпня 2023 року м. Чернігівсправа № 927/850/22

Господарський суд Чернігівської області у складі судді Шморгуна В. В., розглянувши матеріали справи

За позовом: Керівника Ніжинської окружної прокуратури,

вул. Овдіївська, буд. 2, м. Ніжин, Чернігівська область, 16600 в інтересах держави в особі

Позивача-1: Північного офісу Держаудитслужби,

, вул. Січових Стрільців (Артема), 18, м. Київ, 04053

Позивача-2: Бахмацької міської ради,

, вул. Соборності, 42, м. Бахмач, 16501

Позивача-3: Комунального некомерційного підприємства «Бахмацький міський центр первинної медико-санітарної допомоги» Бахмацької міської ради Чернігівської області,

, вул. Соборності, 42, м. Бахмач, 16500

до відповідача: Товариства з обмеженою відповідальністю «Чернігівгаз Збут»,

, вул. Любецька, 68, м. Чернігів, 14021

Предмет спору: про визнання додаткової угоди недійсною та стягнення 6 856,88 грн,

ВСТАНОВИВ:

Керівник Ніжинської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Північного офісу Держаудитслужби, Бахмацької міської ради, Комунального некомерційного підприємства «Бахмацький міський центр первинної медико-санітарної допомоги» Бахмацької міської ради Чернігівської області звернувся до суду з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Чернігівгаз Збут», у якому прокурор просить суд:

- визнати недійсною додаткову угоду №1 від 08.02.2021 до договору № 41АВ147-1451-20 02.02.2021, укладену між Комунальним некомерційним підприємством «Бахмацький міський центр первинної медико-санітарної допомоги» Бахмацької міської ради Чернігівської області та Товариством з обмеженою відповідальністю «Чернігівгаз Збут»;

- стягнути з відповідача на користь Комунального некомерційного підприємства «Бахмацький міський центр первинної медико-санітарної допомоги» Бахмацької міської ради Чернігівської області безпідставно отримані кошти в сумі 6 856,88 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що при укладанні між позивачем-3 та відповідачем додаткової угоди №1 від 08.02.2021 до договору № 41АВ147-1451-20 02.02.2021 було порушено вимоги Закону України «Про публічні закупівлі», а саме змінено ціну за одиницю товару у бік збільшення за відсутності належних доказів зміни ціни на природний газ, відтак ця додаткова угода підлягає визнанню її недійсною. Оскільки позивач-3 сплатив кошти за поставлений природний газ відповідно до ціни, вказаній у спірній додатковій угоді, тобто за збільшеною ціною, прокурор на підставі ст. 670 Цивільного кодексу України просить стягнути з відповідача 6856,88 грн переплачених позивачем-3 коштів.

Ухвалою суду від 17.10.2022 позовну заяву прокурора в частині представництва інтересів держави в особі Комунального некомерційного підприємства «Бахмацький міський центр первинної медико-санітарної допомоги» Бахмацької міської ради Чернігівської області повернуто прокурору; позовну заяву прокурора в частині представництва інтересів держави в особі Північного офісу Держаудитслужби та Бахмацької міської ради прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі та призначено підготовче засідання на 03.11.2022.

02.11.2022 до суду надійшла ухвала Північного апеляційного господарського суду від 31.10.2022 у справі № 927/850/22, якою витребувано у Господарського суду Чернігівської області справу № 927/850/22 у зв`язку з надходженням апеляційної скарги на ухвалу Господарського суду Чернігівської області від 17 жовтня 2022 р.

Ухвалою суду від 03.11.2022 постановлено справу № 927/850/22 направити до Північного апеляційного суду, провадження у справі № 927/850/22 зупинити до її повернення до Господарського суду Чернігівської області.

Постановою Північного апеляційного господарського суду від 16.01.2023 ухвалу Господарського суду Чернігівської області від 17.10.2022 у справі № 927/850/22 в частині повернення позовної заяви прокурора щодо представництва інтересів держави в особі Комунального некомерційного підприємства «Бахмацький міський центр первинної медико-санітарної допомоги» Бахмацької міської ради Чернігівської області скасовано.

Ухвалою суду від 25.01.2023 поновлено провадження у справі № 927/850/22 та призначено підготовче засідання на 09.02.2023 на 12:00.

У підготовчому засіданні 09.02.2023 суд постановив ухвали про продовження строку підготовчого провадження на 30 днів та про відкладення підготовчого засідання на 14.03.2023 о 10:00.

До початку підготовчого засідання від відповідача надійшло клопотання про проведення судового засідання 14.03.2023 без участі його представника, у якому він також просить суд зупинити провадження у справі до перегляду судового рішення у подібних правовідносинах у справі № 905/1907/21 Великою Палатою Верховного Суду.

Ухвалою суду від 14.03.2023 провадження у справі №927/850/22 зупинено до закінчення перегляду Великою Палатою Верховного Суду справи №905/1907/21; зобов`язано учасників справи повідомити суд про результати перегляду Великою Палатою Верховного Суду справи №905/1907/21 та надати копію відповідного судового рішення.

10.07.2023 від відповідача до суду надійшла заява, у якій він повідомив про те, що Великою Палатою Верховного Суду у справі №905/1907/21 ухвалено постанову від 21.06.2023, роздруківку якої з Єдиного державного реєстру судових рішень додав до заяви.

Ухвалою суду від 18.07.2023 поновлено провадження у справі та призначено підготовче засідання на 20.07.2023 на 14:00.

Позивач-2 був належним чином повідомлений про час та місце проведення судового засідання, що підтверджується довідкою про доставку ухвали суду від 18.07.2023 в його електронний кабінет, але у підготовче засідання 20.07.2023 не з`явився, будь-яких заяв та клопотань від нього до суду не надходило.

Позивач-3 у підготовче засідання 20.07.2023 не з`явився, відомості про отримання ухвали суду від 18.07.2023 у суду відсутні, але зважаючи на те, що надалі буде вирішуватись питання про подальшу участь цього учасника справи, суд вважав за необхідне розпочати судове засідання за відсутності позивача-3.

У підготовчому засіданні 20.07.2023 прокурор заявив клопотання про відкладення підготовчого засідання у зв`язку з необхідністю підготовки та подання заяви про зміну предмету позову, зважаючи на правову позицію Великої Палати Верховного Суду, викладену у постанові від 21.06.2023 у справі №905/1907/21.

Суд задовольнив зазначене клопотання прокурора та встановив йому триденний строк з дня проголошення цієї ухвали для подання до суду заяви про заміну предмету позову з доказами її направлення іншим учасникам суду. Також суд встановив відповідачу триденний строк з дня отримання такої заяви для подання відзиву та дводенний строк для подання інших похідних заяв по суті.

У підготовчому засіданні 20.07.2023 суд постановив ухвалу про відкладення підготовчого засідання на 01.08.2023 на 14:00.

26.07.2023 від прокурора надійшла заява про зміну предмету спору, у якій він просить стягнути з ТОВ «Чернігівгаз Збут» на користь Бахмацької міської ради безпідставно отримані кошти у розмірі 6 856,88 грн.

31.07.2023 від відповідача на електронну пошту суду надійшли заперечення проти заяви про зміну предмету спору, у якій він просить відмовити в її задоволенні, посилаючись на те, що позивач може змінити предмет позову, а не спору.

31.07.2023 від відповідача на електронну пошту суду надійшли письмові пояснення, у яких він вважає, що вимога про стягнення з відповідача-1 коштів є необґрунтованою та суперечить положенням діючого законодавства.

У підготовчому засіданні 01.08.2023 суд прийняв подану прокурором заяву про зміну предмета позову, спір вирішується з її урахуванням.

Суд розцінив подані відповідачем пояснення як відзив на позов, з урахуванням зміни предмету позову, та долучив їх до матеріалів справи, спір вирішується з їх урахуванням.

У підготовчому засіданні 01.08.2023 суд постановив ухвалу про закриття провадження у справі та призначення справи до судового розгляду по суті на 03.08.2023 на 10:30.

Щодо підстав представництва прокурором інтересів держави в особі Комунального некомерційного підприємства «Бахмацький міський центр первинної медико-санітарної допомоги» Бахмацької міської ради Чернігівської області.

Відповідно до частини третьої статті 3 ГПК України до господарського суду у справах, віднесених законом до його юрисдикції, мають право звертатися особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Згідно із частиною третьою статті 41 ГПК України у господарських справах можуть також брати участь органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Стаття 53 ГПК України встановлює, що у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі набуває статусу позивача.

Відповідно до частини четвертої статті 53 ГПК України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує: 1) в чому полягає порушення інтересів держави, 2) необхідність їх захисту, 3) визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає 4) орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Велика Палата Верховного Суду неодноразово зазначала, що у випадку, коли держава вступає в цивільні правовідносини, вона має цивільну правоздатність нарівні з іншими їх учасниками. Держава набуває і здійснює цивільні права й обов`язки через відповідні органи, які діють у межах їхньої компетенції. Отже, поведінка органів, через які діє держава, розглядається як поведінка держави у відповідних, зокрема цивільних, правовідносинах. Тому у відносинах, в які вступає держава, органи, через які вона діє, не мають власних прав і обов`язків, а наділені повноваженнями (компетенцією) представляти державу у відповідних правовідносинах (див. постанови Великої Палати Верховного Суду від 20.11.2018 у справі № 5023/10655/11 (підпункти 6.21, 6.22), від 26.02.2019 у справі № 915/478/18 (підпункти 4.19, 4.20), від 26.06.2019 у справі № 587/430/16-ц (пункт 26), від 18.03.2020 у справі № 553/2759/18 (пункт 35), від 06.07.2021 у справі № 911/2169/20 (підпункт 8.5), від 23.11.2021 у справі № 359/3373/16-ц (пункт 80), від 20.07.2022 у справі № 910/5201/19 (пункт 75), від 05.10.2022 у справах № 923/199/21 (підпункт 8.16) і № 922/1830/19 (підпункт 7.1)).

Велика Палата Верховного Суду також звертала увагу на те, що в судовому процесі держава бере участь у справі як сторона через її відповідний орган, наділений повноваженнями у спірних правовідносинах (див. постанови від 27.02.2019 у справі № 761/3884/18 (пункт 35), від 23.11.2021 у справі № 359/3373/16-ц (пункт 81), від 20.07.2022 у справі № 910/5201/19 (пункт 76), від 05.10.2022 у справах № 923/199/21 (підпункт 8.17) і № 922/1830/19 (підпункт 7.2)). Тобто під час розгляду справи в суді фактичною стороною у спорі є держава, навіть якщо позивач визначив стороною у справі певний орган (див. постанови Великої Палати Верховного Суду від 26.06.2019 у справі № 587/430/16-ц (пункт 27), від 23.11.2021 у справі № 359/3373/16-ц (пункт 81), від 05.10.2022 у справах № 923/199/21 (підпункт 8.18) і № 922/1830/19 (підпункт 7.3)).

У пункті 55 постанови від 14.12.2022 у справі № 2-3887/2009 Велика Палата Верховного Суду зазначила, що ці висновки актуальні також щодо участі територіальної громади в цивільних правовідносинах та судовому процесі.

Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України (частина друга статті 19 Конституції України).

Пунктом 3 частини першої статті 131-1 Конституції України передбачено, що прокуратура здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Питання представництва інтересів держави прокурором у суді врегульовано у статті 23 Закону № 1697-VII, який набрав чинності 15.07.2015. Частина перша цієї статті визначає, що представництво прокурором держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів держави, у випадках та порядку, встановлених законом.

Згідно з абзацами першим та другим частини третьої статті 23 Закону № 1697-VII прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті, крім випадку, визначеного абзацом четвертим цієї частини.

Абзац третій частини третьої цієї статті передбачає заборону здійснення прокурором представництва в суді інтересів держави в особі державних компаній, а також у правовідносинах, пов`язаних із виборчим процесом, проведенням референдумів, діяльністю Верховної Ради України, Президента України, створенням та діяльністю засобів масової інформації, а також політичних партій, релігійних організацій, організацій, що здійснюють професійне самоврядування, та інших громадських об`єднань.

Беручи до уваги наведене, Велика Палата Верховного Суду у постанові від 21.06.2023 у справі №905/1907/21 підтвердила свої висновки, викладені у пункті 9 постанови від 06.07.2021 у справі № 911/2169/20, про те, що заборона на здійснення прокурором представництва в суді інтересів держави в особі державних компаній, передбачена абзацом третім частини третьої статті 23 Закону України «Про прокуратуру», має застосовуватись з урахуванням положень абзацу першого частини третьої цієї статті, який передбачає, що суб`єкт, в особі якого прокурор може звертатись із позовом в інтересах держави, має бути суб`єктом владних повноважень незалежно від наявності статусу юридичної особи. Разом з цим слід враховувати, що у контексті засадничого положення частини другої статті 19 Конституції України відсутність у Закону України «Про прокуратуру» інших окремо визначених заборон на здійснення представництва прокурором, окрім спеціальної заборони на представництво державних компаній, не слід розуміти як таку, що розширює встановлені в абзаці першому частини третьої статті 23 Закону України «Про прокуратуру» межі для здійснення представництва прокурором законних інтересів держави.

Позов у цій справі прокурор подав, у тому числі, в інтересах держави в особі Бахмацької міської ради та Комунального некомерційного підприємства «Бахмацький міський центр первинної медико-санітарної допомоги» Бахмацької міської ради Чернігівської області з посиланням на їх бездіяльність щодо захисту інтересів держави, які полягають у забезпеченні реалізації принципів регулювання бюджетних відносин під час здійснення публічних закупівель.

Відповідно до п. 1.1., 1.3.-1.5. Статуту Комунальне некомерційне підприємство «Бахмацький міський центр первинної медико-санітарної допомоги» Бахмацької міської ради Чернігівської області (далі Підприємство) за організаційно-правовою формою є закладом охорони здоров`я комунальної власності і функціонує, як унітарне некомерційне підприємство, що надає первинну медичну допомогу будь-яким особам в порядку та на умовах, встановлених законодавством України та цим Статутом, а також вживає заходів із профілактики захворювань населення та підтримання громадського здоров`я. Підприємство створене на базі майна комунальної власності Бахмацької міської територіальної громади. Засновником та органом управління Підприємства є Бахмацька міська рада Чернігівської області. Підприємство є підпорядкованим, підзвітним та підконтрольним Засновнику. Підприємство здійснює господарську некомерційну діяльність, спрямовану на досягнення соціальних та інших результатів без мети одержання прибутку.

Пунктами 4.1., 4.2., 4.6. Статуту визначено, що Підприємство є юридичною особою публічного права; підприємство користується закріпленим за ним майном, що є комунальною власністю Бахмацької міської територіальної громади на праві оперативного управління; має самостійний баланс, рахунки в Державному казначействі України, установах банків, круглу печатку зі своїм найменуванням, штампи, а також бланки з власними реквізитами.

Згідно з п. п. 5.3.2. п. 5.3. Статуту джерелами формування майна та коштів Підприємства є, зокрема, кошти державного та місцевого бюджету.

Отже, КНП є юридичною особою, некомерційним підприємством, має самостійний баланс, відокремлене майно, розрахунковий рахунок та веде самостійний бухгалтерський облік.

Відповідно до пункту 1 частини другої статті 55, частини першої статті 63 Господарського кодексу України (далі - ГК України) та Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» комунальне підприємство, створене органом місцевого самоврядування, є господарською організацією, учасником господарських відносин, що діє на основі комунальної власності територіальної громади.

Тобто КНП «Бахмацький міський центр первинної медико-санітарної допомоги» не здійснює владних управлінських функцій, а тому не є суб`єктом владних повноважень.

Аналогічні висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду у постанові від 21.06.2023 у справі №905/1907/21.

Щодо повноважень КНП «Бахмацький міський центр первинної медико-санітарної допомоги» як розпорядника бюджетних коштів.

За висновками КГС ВС, викладеними у підпункті 6.45 постанови від 16.05.2021 у справі № 910/11847/19, правовий статус розпорядників бюджетних коштів, їх повноваження та відповідальність визначені положеннями БК України та підзаконними нормативно-правовими актами, зокрема, постановою Кабінету Міністрів України від 28.02.2002 № 228, якою затверджено Порядок складання, розгляду, затвердження та основні вимоги до виконання кошторисів бюджетних установ (далі - Порядок).

Відповідно до статті 22 БК України для здійснення програм та заходів, які реалізуються за рахунок коштів бюджету, бюджетні асигнування надаються розпорядникам бюджетних коштів. За обсягом наданих прав розпорядники бюджетних коштів поділяються на головних розпорядників бюджетних коштів та розпорядників бюджетних коштів нижчого рівня.

Пунктом 18 частини першої статті 2 БК України передбачено, що головні розпорядники бюджетних коштів - бюджетні установи в особі їх керівників, які відповідно до статті 22 цього Кодексу отримують повноваження шляхом встановлення бюджетних призначень.

Розпорядник бюджетних коштів нижчого рівня - розпорядник, який у своїй діяльності підпорядкований відповідному головному розпоряднику та (або) діяльність якого координується через нього (абзац третій пункту 7 Порядку).

Поняття та функції розпорядників бюджетних коштів визначені підпунктом 47 статті 2 БК України, згідно з яким розпорядник бюджетних коштів - бюджетна установа в особі її керівника, уповноважена на отримання бюджетних асигнувань, взяття бюджетних зобов`язань та здійснення витрат бюджету (див. постанови Великої Палати Верховного Суду від 13.11.2019 у справі № 922/3095/18 (підпункт 6.20) та від 23.10.2019 у справі № 922/3013/18 (підпункт 6.22)).

Бюджетне асигнування - повноваження розпорядника бюджетних коштів, надане відповідно до бюджетного призначення, на взяття бюджетного зобов`язання та здійснення платежів, яке має кількісні, часові та цільові обмеження. Бюджетне зобов`язання - будь-яке здійснене відповідно до бюджетного асигнування розміщення замовлення, укладення договору, придбання товару, послуги чи здійснення інших аналогічних операцій протягом бюджетного періоду, згідно з якими необхідно здійснити платежі протягом цього ж періоду або у майбутньому. Бюджетне призначення - повноваження головного розпорядника бюджетних коштів, надане цим Кодексом, законом про Державний бюджет України (рішенням про місцевий бюджет), яке має кількісні, часові і цільові обмеження та дозволяє надавати бюджетні асигнування (пункти 6, 7 та 8 частини першої статті 2 БК України).

Абзацами першим та другим пункту 5 Порядку визначено, зокрема, що установам можуть виділятися бюджетні кошти тільки за наявності затверджених кошторисів, планів асигнувань загального фонду бюджету, планів надання кредитів із загального фонду бюджету, планів спеціального фонду. Установи мають право брати бюджетні зобов`язання витрачати бюджетні кошти на цілі та в межах, установлених затвердженими кошторисами, планами асигнувань загального фонду бюджету, планами надання кредитів із загального фонду бюджету, планами спеціального фонду.

За змістом абзацу другого пункту 43 Порядку розпорядники мають право провадити діяльність виключно в межах бюджетних асигнувань, затверджених кошторисами, планами асигнувань загального фонду бюджету, планами надання кредитів із загального фонду бюджету, планами спеціального фонду.

Враховуючи вищевикладене, суд доходить висновку, що КНП «Бахмацький міський центр первинної медико-санітарної допомоги» у спірних правовідносинах, які виникли щодо закупівлі природного газу за Договором, діє як розпорядник бюджетних коштів нижчого рівня (отримувач бюджетних коштів) та є замовником зазначеного товару в обсязі та в межах видатків, що визначені розпорядниками бюджетних коштів вищого рівня (висновки КГС ВС, викладені у підпункті 6.49 постанови від 16.03.2021 у справі № 910/11847/19).

Водночас слід зазначити, що ТОВ «Чернігівгаз Збут» є суб`єктом господарювання, а метою його діяльності як учасника господарських відносин є досягнення економічних та соціальних результатів і одержання прибутку відповідно до частини другої статті 3 ГК України.

Згідно із частиною четвертою статті 48 БК України зобов`язання, взяті учасником бюджетного процесу без відповідних бюджетних асигнувань або з перевищенням повноважень, встановлених цим Кодексом та законом про Державний бюджет України (рішенням про місцевий бюджет), не вважаються бюджетними зобов`язаннями (крім витрат, що здійснюються відповідно до частини шостої цієї статті) і не підлягають оплаті за рахунок бюджетних коштів. Взяття таких зобов`язань є порушенням бюджетного законодавства. Витрати бюджету на покриття таких зобов`язань не здійснюються.

Отже, у відносинах щодо розрахунків з постачальником природного газу за договором комунальне некомерційне підприємство, яке є розпорядником бюджетних коштів, виступає не як суб`єкт владних повноважень, а як сторона у зобов`язальних правовідносинах (постанова Великої Палати Верховного Суду у постанові від 21.06.2023 у справі №905/1907/21).

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про відсутність підстав для представництва прокурором інтересів держави в особі Комунального некомерційного підприємства «Бахмацький міський центр первинної медико-санітарної допомоги» Бахмацької міської ради Чернігівської області.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 26.05.2020 у справі 912/2385/18 зазначила, якщо суд установить відсутність підстав для представництва прокурором інтересів держави вже після відкриття провадження у справі, то позовну заяву прокурора слід вважати такою, що підписана особою, яка не має права її підписувати. І в таких справах виникають підстави для застосування положень пункту 2 частини першої статті 226 ГПК України (залишення позову без розгляду).

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України суд залишає позов без розгляду, якщо позовну заяву не підписано або підписано особою, яка не має права підписувати її, або особою, посадове становище якої не вказано.

З огляду на викладене, суд доходить висновку, що позов керівника Ніжинської окружної прокуратури, поданий в інтересах держави в особі Комунального некомерційного підприємства «Бахмацький міський центр первинної медико-санітарної допомоги» Бахмацької міської ради Чернігівської області, підлягає залишенню без розгляду.

Стосовно позову, поданого прокурором в інтересах держави в особі Бахмацької міської ради.

Бахмацька міська рада є засновником та органом управління КНП «Бахмацький міський центр первинної медико-санітарної допомоги», управляє закріпленим за нею майном, затверджує місцевий бюджет, з якого фінансується цей комунальний заклад, і наділена повноваженнями контролю за виконанням бюджету.

Завданням органу місцевого самоврядування є забезпечення раціонального використання майна та інших ресурсів, що перебувають у комунальній власності. Неефективне витрачання коштів місцевого бюджету, зокрема шляхом укладення підконтрольним органу місцевого самоврядування комунальним некомерційним підприємством незаконних правочинів, може порушувати економічні інтереси Бахмацької територіальної громади.

Отже, оскільки засновником та органом управління КНП, а також власником його майна є Бахмацька територіальна громада в особі Бахмацької міської ради, яка фінансує і контролює діяльність цього комунального некомерційного підприємства, а також зобов`язана контролювати виконання місцевого бюджету, зокрема законність та ефективність використання КНП коштів цього бюджету за договорами про закупівлю товарів, суд доходить висновку про те, що Бахмацька міська рада є особою, уповноваженою на вжиття заходів представницького характеру щодо захисту інтересів територіальної громади, інтереси якої є складовою інтересів держави, пов`язаних із законним та ефективним витрачанням коштів місцевого бюджету, а тому є належним позивачем у цій справі. Схожі висновки викладені у постановах КГС ВС від 22.12.2022 у справі № 904/123/22, від 26.10.2022 у справі № 904/5558/20 (підпункти 5.50, 5.51) та від 21.12.2022 у справі № 904/8332/21 (пункт 33).

Про залишення позову без розгляду постановляється ухвала, в якій вирішуються питання про розподіл між сторонами судових витрат, про повернення судового збору з бюджету (ч. 2 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України).

Враховуючи те, що прокурор за подання цього позову сплатив судовий збір, виходячи з кількості заявлених ним позовних вимог, а не за кожного позивача, підстави для повернення судового збору відсутні.

Керуючись ст. 13, 53, 226, 233-235 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

УХВАЛИВ:

Позов прокурора в частині представництва інтересів держави в особі Комунального некомерційного підприємства «Бахмацький міський центр первинної медико-санітарної допомоги» Бахмацької міської ради Чернігівської області залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її оголошення. Ухвалу може бути оскаржено до Північного апеляційного господарського суду у строки, визначені ст. 256 Господарського процесуального кодексу України.

Веб-адреса Єдиного державного реєстру судових рішень: http://reyestr.court.gov.ua/.

Повний текст ухвали складено 07.08.2023.

Суддя В. В. Шморгун