ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
______________________________________________________________________
УХВАЛА

10 серпня 2023 року м. ХарківСправа № 922/3557/23

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Кухар Н.М.

розглянувши заяву Харківської міської ради (вх. № 3557/23 від 09.08.2023) про забезпечення

позову Харківської міської ради (м-н Конституції, буд. 7, м. Харків, 61003; )
до Гаражного кооперативу "Автомобіль" (вул. Миру, буд. 9, м.Харків, 61106; )
про про скасування державної реєстрації права власності, звільнення земельної ділянки,

ВСТАНОВИВ:

Харківська міська рада 09.08.2023 звернулась до Господарського суду Харківської області з позовною заявою до Гаражного кооперативу "Автомобіль", в якій просить суд:

- скасувати державну реєстрацію права власності з відкриттям розділу на нежитлову будівлю літ. "В-1", загальною площею 30,5 кв.м по вул. Миру, 9 у м.Харкові за ГК "Автомобіль" () (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101, індексний номер рішення 51435116);

- скасувати державну реєстрацію права власності з відкриттям розділу на нежитлову будівлю літ. "Б-1", загальною площею 303,5 кв.м по вул. Миру, 9 у м.Харкові за ГК "Автомобіль" () (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101, індексний номер рішення 51434657);

- скасувати державну реєстрацію права власності з відкриттям розділу на нежитлову будівлю літ. "Ж-1", загальною площею 77,2 кв.м по вул. Миру, 9 у м.Харкові за ГК "Автомобіль" () (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101, індексний номер рішення 51436105);

- зобов`язати ГК "Автомобіль" () звільнити зайняту земельну ділянку по вул. Миру, 9 у м. Харкові з приведенням її у придатний для подальшого використання стан.

Разом з позовною заявою позивачем подано до суду заяву про забезпечення позову шляхом накладення заборони відчуження стосовно об`єктів нерухомого майна, а саме нежитлових будівель - літ. "В-1", загальною площею 30,5 кв.м по вул. Миру, 9 у м. Харкові (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 101), літ. "Б-1" загальною площею 303,5 кв.м по вул. Миру, 9 у м. Харкові (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 101), літ. "Ж-1" загальною площею 77,2 кв.м по вул. Миру, 9 у м. Харкові (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 101).

Також позивач просить до набрання чинності рішенням у справі заборонити будь-яким особам у будь-який спосіб вчиняти будь-які дії (відчуження, дарування, продажу застави та ін.) щодо об`єктів нерухомого майна, а саме нежитлових будівель літ. "В-1", загальною площею 30,5 кв.м по вул. Миру, 9 у м. Харкові (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 101), літ. "Б-1" загальною площею 303,5 кв.м по вул. Миру, 9 у м. Харкові (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 101), літ. "Ж-1" загальною площею 77,2 кв.м по вул. Миру, 9 у м. Харкові (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 101) до закінчення розгляду даної справи по суті і набранням остаточним судовим рішенням у даній справі законної сили.

Як вбачається із заяви позивача, земельна ділянка площею 1,5567 га, яка розташована по вул. Миру, 9 у м.Харкові належить до земель комунальної власності.

Рішенням Харківської міської ради від 24.02.2016 № 139/16 ГК "Автомобіль" надано в оренду земельну ділянку площею 1,5567 га за адресою: м. Харків, вул. Миру, 9 для експлуатації та обслуговування нежитлових будівель літ. "Б-1", літ. "В-1", літ. "Г-1", літ. "Д-1", літ. "Ж-1", літ. "З-1" (у тому числі: самочинно побудованих, збереження яких дозволено, згідно п.п. 1.1. п. 1 Додатку 1 до Рішення Харківської міської ради від 29.10.2014 № 1667/14).

Рішенням Харківської міської ради від 29.10.2014 № 1667/14 ГК "Автомобіль" дозволено збереження самочинно побудованих нежитлових будівель, у тому числі нежитлової будівлі літ. "Б-1", нежитлової будівлі літ. "В-1" та нежитлової будівлі літ. "Ж-1" по вул. Миру, 9 у м. Харкові.

Порядок вирішення питань пов`язаних із самочинним будівництвом (рішення Харківської міської ради від 17.08.2011 № 390/11 зі змінами) (далі - Порядок), визначає право міської ради рішенням сесії дозволити зберігання об`єктів самочинного будівництва.

Пунктом 1.1 додатку № 1 цього рішення визначено що цей Порядок розроблено на підставі Земельного кодексу України, Цивільного кодексу України, законів України "Про місцеве самоврядування в Україні", "Про основи містобудування", Про регулювання містобудівної діяльності".

Пунктом 1.2 визначено, що порядок регулює процедуру вирішення питань, пов`язаних із самочинним будівництвом на території міста Харкова, з метою визначення можливості збереження самочинного будівництва, надання земельних ділянок під самочинно побудовані об`єкти та об`єкти, будівництво яких розпочато самочинно, визначення можливості прийняття таких об`єктів до комунальної власності територіальної громади міста Харкова.

Пункт 3.10 визначає, що Комісія за результатами розгляду наданих матеріалів

приймає щодо кожного об`єкта містобудування одне з таких рішень:

а) щодо відповідності місця розташування об`єкта містобудівній документації, державним будівельним нормам, стандартам і правилам та можливості збереження самочинно збудованого об`єкта або самочинно розпочатого будівництвом об`єкта на земельній ділянці, що належить забудовнику на праві власності чи користування, і завершення такого будівництва та введення його в експлуатацію згідно з чинним законодавством. Таким рішенням Комісія рекомендує Управлінню містобудування та архітектури Департаменту містобудування, архітектури та генерального плану Харківської міської ради підготувати документи для внесення на розгляд чергової сесії Харківської міської ради питання про збереження об`єкта самочинного будівництва;

б) щодо відповідності місця розташування об`єкта містобудівній документації, державним будівельним нормам, стандартам і правилам та можливості збереження самочинно збудованого об`єкта або самочинно розпочатого будівництвом об`єкта і завершення будівництва та введення його в експлуатацію за умови надання земельної ділянки у встановленому чинним законодавством порядку особі для таких цілей. Таким рішенням Комісія рекомендує Замовнику звернутися із відповідною заявою до Харківської міської ради у порядку, встановленому Земельним кодексом України, а Управлінню містобудування та архітектури Департаменту містобудування, архітектури та генерального плану Харківської міської ради у разі надходження відповідної заяви підготувати документи для внесення на розгляд чергової сесії Харківської міської ради;

в) щодо невідповідності місця розташування об`єкта містобудівній документації, державним будівельним нормам, стандартам і правилам та щодо неможливості збереження самочинно збудованого об`єкта або самочинно розпочатого будівництвом об`єкта, якщо будівництво такого об`єкту підпадає під ознаки складу злочину передбаченого статтею 197-1 Кримінального Кодексу України. Таким рішенням Комісія рекомендує забудовнику добровільно привести об`єкт у первісний стан або знести об`єкт самочинного будівництва у строк, визначений приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, виданим органом державного архітектурно-будівельного контролю, та передає витяг з протоколу засідання комісії з матеріалами до Департаменту територіального контролю Харківської міської ради для вжиття заходів у межах повноважень.

У разі ухилення або відмови особи від знесення самочинного будівництва у терміни, визначені розпорядчими документами, питання щодо знесення такого нерухомого майна вирішується в судовому порядку;

г) у разі відповідності місця розташування об`єкта містобудівній документації та за наявності порушень будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті самочинного будівництва Комісія може прийняти рішення щодо можливості збереження самочинно розпочатого будівництвом/самочинно збудованого об`єкта за умови проведення особою, що здійснила/здійснює самочинне будівництво, перебудови об`єкта та приведення його у відповідність до вимог містобудівного законодавства, державних норм і правил, якщо можливість такої перебудови відображена в технічному звіті, виконаному суб`єктом господарювання, який має у своєму складі відповідних виконавців, що згідно із Законом України "Про архітектурну діяльність" одержали кваліфікаційний сертифікат, або фізичною особою - підприємцем, яка згідно із зазначеним Законом має кваліфікаційний сертифікат.

Якщо особа, яка здійснила/здійснює будівництво, відмовляється від проведення такої перебудови, питання щодо знесення такого нерухомого майна вирішується в судовому порядку.

Отже, позивач вказує, що міська рада повністю реалізувала свої повноваження по відношенню до ГК "Автомобіль" у частині проходження відповідної процедури, дозволили збереження об`єкту. Надалі ГК "Автомобіль" мало керуватись вимогами Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та отримати право на виконання будівельних робіт, а в подальшому ввести об`єкт до експлуатації.

В свою чергу процедура збереження об`єктів самочинного будівництва завершується саме прийняттям об`єкту до експлуатації та реєстрацію речових прав на нього. Як вказує позивач, перепони для цього у ГК "Автомобіль" були відсутні, оскільки ГК "Автомобіль" мав в оренді земельну ділянку під самочинно збудованим об`єктом. Таким чином, міська рада, прийнявши рішення від 29.10.2014 № 1667/14, створила усі необхідні передумови ГК "Автомобіль" для оформлення у відповідності до вимог чинного законодавства право власності на самочинно побудовані об`єкти. ГК "Автомобіль" мав можливість для подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації що передує реєстрації права власності на об`єкт нерухомого майна.

Згідно з інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна (далі - Реєстр) за ГК "Автомобіль" 26.02.2020 було зареєстроване право власності з відкриттям розділу та формуванням реєстраційної справи на нежитлову будівлю літ. "В-1", загальною площею 30,5 кв.м по вул. Миру, 9 у м. Харкові (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101, індексний номер рішення 51435116).

Згідно з відомостями з Реєстру ГК "Автомобіль" є першим власником цієї нежитлової будівлі, оскільки право набуто не за договором щодо його відчуження.

Підставою для проведення державної реєстрації права власності державним реєстратором Грішаніною Г.Б. визначені:

- рішення Харківської міської ради від 29.10.2014 № 1667/14.

Також, відповідно до інформації з Реєстру, за ГК "Автомобіль" 26.02.2020 було зареєстроване право власності з відкриттям розділу та формуванням реєстраційної справи на нежитлову будівлю літ. "Б-1", загальною площею 303,5 кв.м по вул. Миру, 9 у м. Харкові (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101, індексний номер рішення 51434657).

Підставою для проведення державної реєстрації права власності державним реєстратором Грішаніною Г.Б. визначені:

- рішення Харківської міської ради від 29.10.2014 № 1667/14.

Також, відповідно до інформації з Реєстру, за ГК "Автомобіль" 26.02.2020 було зареєстроване право власності з відкриттям розділу та формуванням реєстраційної справи на нежитлову будівлю літ. "Ж-1", загальною площею 77,2 кв.м по вул. Миру, 9 у м. Харкові (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101, індексний номер рішення 51436105).

Підставою для проведення державної реєстрації права власності державним реєстратором Грішаніною Г.Б. визначені:

- рішення Харківської міської ради від 29.10.2014 № 1667/14.

Інших документів для проведення державної реєстрації прав ГК "Автомобіль" державному реєстратору не надавалось.

Інших документів серед підстав для набуття речових прав державним реєстратором не визначено.

Позивач зазначає, що надання дозволу Харківською міською радою на збереження самочинно побудованих нежитлових приміщень літ. "Б-1", літ. "В-1", літ. "Ж-1" не змінює їх правового статусу як "самочинно побудованих".

Відповідно, державна реєстрація на зазначений об`єкт, була проведена з порушенням встановленої чинним законодавством процедури.

З огляду на викладене, позивач просить застосувати запропоновані ним заходи забезпечення позову.

Дослідивши подані позивачем разом із позовною заявою та заявою про забезпечення позову матеріали, суд дійшов висновку, що заява позивача про забезпечення позову не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 136 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 137 цього Кодексу заходів забезпечення позову, зокрема, заборонити відповідачу вчиняти певні дії.

Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до ч. 1, ч. 3, ч. 4, ч. 5 та ч. 6 ст. 140 ГПК України, заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи. Суд, розглядаючи заяву про забезпечення позову, може викликати особу, що подала заяву про забезпечення позову, для надання пояснень або додаткових доказів, що підтверджують необхідність забезпечення позову, або для з`ясування питань, пов`язаних із зустрічним забезпеченням. У виняткових випадках, коли наданих заявником пояснень та доказів недостатньо для розгляду заяви про забезпечення позову, суд може призначити її розгляд у судовому засіданні з викликом сторін. Залежно від обставин справи суд може забезпечити позов повністю або частково. Про забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову суд постановляє ухвалу. В ухвалі про забезпечення позову суд зазначає вид забезпечення позову і підстави його обрання та вирішує питання зустрічного забезпечення.

З огляду на положення ст.ст. 13, 74, 80 ГПК України, особа, яка подала заяву про забезпечення позову, повинна обґрунтувати причини звернення із заявою про забезпечення позову. З цією метою та з урахуванням загальних вимог, передбачених статтею 74 ГПК України, обов`язковим є подання доказів наявності фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного заходу до забезпечення позову.

У вирішенні питання про забезпечення позову господарський суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення господарського суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Метою вжиття заходів щодо забезпечення позову є уникнення можливого порушення в майбутньому прав та охоронюваних законом інтересів позивачів, а також можливість реального виконання рішення суду у випадку задоволення позову.

Адекватність заходу до забезпечення позову, що застосовується господарським судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається.

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову. Про такі обставини може свідчити вчинення відповідачем дій, спрямованих на ухилення від виконання зобов`язання після пред`явлення вимоги чи подання позову до суду. Саме лише посилання в заяві на потенційну можливість ухилення відповідача від виконання судового рішення без наведення відповідного обґрунтування не є достатньою підставою для задоволення відповідної заяви.

Під час розгляду заяви про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

В якості забезпечення позову позивач просить накласти заборону відчуження стосовно спірних об`єктів нерухомого майна та заборонити будь-яким особам у будь-який спосіб вчиняти будь-які дії (відчуження, дарування, продажу застави та ін.) щодо цих об`єктів нерухомого майна до закінчення розгляду даної справи по суті і набранням остаточним судовим рішенням у даній справі законної сили.

Водночас, позивачем взагалі не зазначено будь-яких підстав необхідності застосування запропонованих ним заходів забезпечення позову та не надано будь-яких належних та допустимих доказів на підтвердження здійснення відповідачем дій, які б свідчили про намір відчуження спірного майна.

Згідно зі ст. 73, 74, 77, 79 Господарського процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Таким чином, здійснивши оцінку обґрунтованості доводів заявника, суд приходить до висновку про те, що заява Харківської міської ради про забезпечення позову не містить обґрунтованих мотивів та посилань на відповідні докази, на підставі яких, суд міг би дійти висновку щодо доцільності невідкладного забезпечення позову. Заявником не підтверджено документально, що невжиття заходів забезпечення позову може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист інтересів держави чи позивача.

З огляду на викладене, суд дійшов до висновку про відмову в задоволенні заяви позивача про вжиття заходів забезпечення позову.

Зустрічне забезпечення позову позивач запропонував не застосовувати.

Керуючись ст.ст. 74, 136, 137, 140, 232-235 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви Харківської міської ради про забезпечення позову - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена в апеляційному порядку, відповідно до ст.ст. 256-257 ГПК України, протягом десяти днів з дня складення повного судового рішення.

Ухвала підписана 10.08.2023.

Суддя Н.М. Кухар

Веб-адреса сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію по справі - http://reyestr.court.gov.ua.