ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ВОЛИНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

ПРО ЗАЛИШЕННЯ ЗАЯВИ БЕЗ РУХУ

09 серпня 2023 року № 903/813/23

Суддя Господарського суду Волинської області Слободян О.Г., розглянувши заяву фізичної особи ОСОБА_1

про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність

встановила: 04.08.2023 ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, в якій просить: відкрити провадження у справі про неплатоспроможність; затвердити кандидатуру ОСОБА_2 та призначити керуючим реструктуризацією боргів ОСОБА_1 ; оприлюднити оголошення про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність ОСОБА_1 на офіційному сайті Вищого господарського суду України; задовольнити заяву; визнати ОСОБА_1 неплатоспроможною; прийняти пропозиції - запропонований План реструктуризації (проект пропозицій) в частині стягнення коштів у сумі 3337,20рн та списання коштів у сумі 240368,10рн; зупинити всі штрафні санкції, пеню, комісію, проценти (загальний мораторій) щодо ОСОБА_1 починаючи з дня винесення рішення.

Заява фізичної особи ОСОБА_1 підлягає залишенню без руху з огляду на наступне.

Відповідно до ст. 113 Кодексу України з процедур банкрутства (надалі - КУзПБ) провадження у справах про неплатоспроможність боржника фізичної особи, фізичної особи-підприємця здійснюється в порядку, визначеному цим Кодексом для юридичних осіб, з урахуванням особливостей, встановлених цією Книгою (Книга Четверта. Відновлення платоспроможності фізичної особи).

Частиною 3 ст. 37 КУзПБ встановлено, що господарський суд залишає без руху заяву про відкриття провадження у справі з підстав, передбачених статтею 174 ГПК України, з урахуванням вимог цього Кодексу.

Згідно зі ст. 174 ГПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Заяву про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність подано без додержання приписів ст. 116 КУзПБ.

Відповідно до ч.3 ст. 116 КУзПБ до заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність додаються:

1) довіреність чи інший документ, що засвідчує повноваження представника, якщо заяву підписано представником;

2) документи, що підтверджують наявність (відсутність) у боржника статусу фізичної особи - підприємця;

3) конкретизований список кредиторів і боржників із зазначенням загальної суми грошових вимог кредиторів (боржників), а також щодо кожного кредитора (боржника) - його імені або найменування, його місцезнаходження або місця проживання, ідентифікаційного коду юридичної особи або реєстраційного номера облікової картки платника податків та номера паспорта (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовляються від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та офіційно повідомили про це відповідний контролюючий орган і мають відмітку в паспорті), суми грошових вимог (загальної суми заборгованості, заборгованості за основним зобов`язанням та суми неустойки (штрафу, пені) окремо), підстав виникнення зобов`язань, а також строку їх виконання згідно із законом або договором;

4) опис майна боржника, що належить йому на праві власності, із зазначенням місцезнаходження або місця зберігання майна;

5) копії документів, що підтверджують право власності боржника на майно;

6) перелік майна, що перебуває у заставі (іпотеці) або є обтяженим в інший спосіб, його місцезнаходження, вартість, а також інформація про кожного кредитора, на користь якого вчинено обтяження майна боржника, - ім`я або найменування, місцезнаходження або місце проживання, ідентифікаційний код юридичної особи або реєстраційний номер облікової картки платника податків та номер паспорта (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовляються від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та офіційно повідомили про це відповідний контролюючий орган і мають відмітку в паспорті), сума грошових вимог, підстава виникнення зобов`язань, а також строк їх виконання згідно із законом або договором;

7) копії документів про вчинені боржником (протягом року до дня подання заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність) правочини щодо належного йому нерухомого майна, цінних паперів, часток у статутному капіталі, транспортних засобів та угоди на суму не менше 30 розмірів мінімальної заробітної плати;

8) відомості про всі наявні рахунки / електронні гаманці боржника (у тому числі депозитні рахунки), відкриті в банках та інших фінансово-кредитних установах, небанківських надавачах платіжних послуг, емітентах електронних грошей в Україні та за кордоном, їх реквізити, із зазначенням сум грошових коштів на таких рахунках, електронних гаманцях;

9) копія трудової книжки (за наявності);

10) відомості про роботодавця (роботодавців) боржника;

11) декларація про майновий стан боржника за формою, затвердженою державним органом з питань банкрутства;

12) докази авансування боржником на депозитний рахунок суду винагороди керуючому реструктуризацією за три місяці виконання повноважень;

13) інформація про наявність (відсутність) непогашеної судимості за економічні злочини;

14) інші документи, що підтверджують наявність підстав, визначених статтею 115 цього Кодексу.

Так, у відповідності із пунктом 3 частини 2 статті 116 Кодексу України з процедур банкрутства, у заяві про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність зазначається виклад обставин, що стали підставою для звернення до суду.

Пунктом 5 частини 3 статті 162 ГПК України визначено, що позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову. Також, відповідно до частини 2 статті 164 ГПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

У заяві про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність ОСОБА_1 посилається на те, що боржник припинила погашення кредитів чи здійснення інших планових платежів у розмірі більше 50 відсотків місячних платежів за кожним з кредитних та інших зобов`язань упродовж двох місяців; існують інші обставини, які підтверджують, що найближчим часом боржник не зможе виконати грошові зобов`язання чи здійснювати звичайні поточні платежі (загроза неплатоспроможності). Відповідно до даних боржника загальна сума заборгованості на момент звернення до суду становить 243705,30 грн.

Разом з тим, до заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність не додано усіх документів (кредитних договорів, укладених між боржником та кредитором; доказів отримання боржником коштів; вимоги кредиторів про повернення боржником коштів; рішень судів про стягнення з боржника заборгованості (за наявності); довідок банків та фінансових установ про розмір заборгованості тощо), які б підтверджували наявність у боржника заборгованості перед усіма зазначеними у заяві кредиторами в розмірі 243705,30 грн.

Заявник зазначає, що ним не надано доказів в частині (всіх копій договорів, квитанцій, банківських виписок тощо), що підтверджують суми грошових вимог кредиторів (заборгованості, сум неустойки (штрафу, пені) окремо), підстав виникнення зобов`язання, а також строку їх виконання, через їх відсутність або втрату.

Водночас, заявником не надано доказів звернення (запитів) до кредиторів про надання такої інформації.

Суд звертає увагу, що надання лише договорів не підтверджує факт наявності кредиторської заборгованості, її суми та правової природи. Надана заявником роздруківка з сайту Українського бюро кредитних історій не може бути належним, допустимим та достатнім доказом, що підтверджує обставини про суми грошових вимог кредиторів (заборгованості за основним зобов`язанням та суми неустойки (штрафу, пені) окремо), підстави виникнення зобов`язань, а також строку їх виконання згідно із договором.

Отже, наданими заявником документами не підтверджується, що боржник припинив погашення кредитів чи здійснення інших планових платежів у розмірі більше 50 відсотків місячних платежів за кожним з кредитних та інших зобов`язань упродовж двох місяців; існують інші обставини, які підтверджують, що найближчим часом боржник не зможе виконати грошові зобов`язання чи здійснювати звичайні поточні платежі (загроза неплатоспроможності).

Інститут надання фізичною особою декларації про майновий стан боржника за останні три роки разом із заявою про визнання її неплатоспроможною обумовлений, передусім, необхідністю визначення обсягів майнових активів боржника з метою ефективного здійснення процедури погашення боргів такої особи, зокрема шляхом їх реструктуризації та подальшого задоволення грошових вимог кредиторів.

Саме тому реалізація обов`язку фізичної особи, яка звернулася до компетентного суду за визнанням факту її неплатоспроможності, у тому числі, надавати достовірну інформацію про все наявне майно, зумовлена не тільки формальними вимогами законодавця, а й сутнісним змістом процедур у справах про неплатоспроможність фізичної особи.

Отже, надання декларації про майновий стан є процесуальним обов`язком боржника у провадженнях про неплатоспроможність фізичної особи.

Відповідно до пункту 9 Приміток до затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 21.08.2019 N 2627/5 (із змінами, внесеними наказом Міністерства юстиції України від 15.09.2020 N 3186/5) форми Декларації про майновий стан боржника у справі про неплатоспроможність, боржник за розділами декларації зазначає всю інформацію про членів сім`ї, яка йому відома та яку він може отримати з офіційних джерел (правовстановлювальні документи, відповідні державні реєстри). Якщо член сім`ї не надав боржнику інформацію і така інформація не може бути отримана ним з офіційних джерел, у відповідному рядку декларації зазначається "Член сім`ї не надав інформацію".

При цьому боржником не надано доказів звернення до членів сім`ї з метою отримання інформації, необхідної для заповнення декларації про майновий стан боржника у справі про неплатоспроможність, та відомості, що інформація про членів сім`ї не може бути отримана ним з офіційних джерел (правовстановлюючі документи, відповідні державні реєстри, тощо).

Господарський суд критично ставиться до ненадання ОСОБА_1 у деклараціях про майновий стан боржника у справі про неплатоспроможність за 2020-2023 роки відомостей про синів та чоловіка боржника.

Добросовісність - це певний стандарт поведінки, що характеризується чесністю, відкритістю і повагою інтересів іншої сторони договору або відповідного правовідношення. При цьому "добросовісність" має трактуватися як категорія моральна, що відображає врахування особою інтересів інших учасників та публічний інтерес, а "розсудливість" - як категорія інтелектуальна, що припускає адекватність оцінки особою цінності певного цивільного або господарського права, яке надає особі правовий та судових захист, доцільності своїх дій, наслідки здійснення або нездійснення цивільного або господарського права або обов`язку.

Також до заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, боржником не додано доказів, які підтверджують здійснення авансування винагороди керуючому реструктуризацією за три місяці виконання повноважень (пункт 12 частини 3 статті 116 Кодексу України з процедур банкрутства).

Частиною 1 статті 30 КУзПБ визначено, що арбітражний керуючий виконує повноваження за грошову винагороду.

Пунктом 2 ч. 1 ст. 12 КУзПБ передбачено право арбітражного керуючого отримувати винагороду в розмірі та порядку, передбачених цим Кодексом.

В силу абз. 3 ч. 2 ст. 30 КУзПБ, розмір основної грошової винагороди арбітражного керуючого за виконання ним повноважень керуючого реструктуризацією становить п`ять розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб за кожен місяць виконання арбітражним керуючим повноважень.

Згідно абз. 6 ч. 2 ст. 30 КУзПБ, сплата основної винагороди арбітражного керуючого за виконання ним повноважень керуючого реструктуризацією здійснюється за рахунок коштів, авансованих заявником на депозитний рахунок господарського суду, який розглядає справу, до моменту подання заяви про відновлення відкриття провадження у справі.

Зазначеними приписами чітко визначено, що надання послуг арбітражним керуючим як суб`єктом незалежної професійної діяльності відбувається на платній основі та законом чітко визначається розмір відповідної плати як гарантія держави щодо захисту прав арбітражного керуючого на оплату праці відповідно до ст. 43 Конституції України.

Відповідно до ст. 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2023 рік", прожитковий мінімум на одну працездатну особу з 1 січня складає 2684 грн., відтак, винагорода керуючому реструктуризацією за три місяці виконання повноважень становить 40260 грн.

З матеріалів справи вбачається, що заявницею до заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність додано докази авансування на депозитний рахунок суду винагороди арбітражному керуючому (керуючому реструктуризацією) лише у розмірі 2013грн., тобто у меншому розмірі, ніж встановлено чинним законодавством.

В обгрунтування часткової сплати авансування на депозитний рахунок суду винагороди арбітражному керуючому (керуючому реструктуризацією), заявниця вказала про те, що між останньою та арбітражним керуючим Белінською Н.О. було укладено договір про оплату праці, винагороду та відшкодування витрат арбітражного керуючого від 27.07.2023, відповідно до п. п. 3.1- 3.3 якого оплата послуг керуючого реструктуризацією становить 20130 грн. за весь строк виконання повноважень, починаючи з дати його призначення та до моменту прийняття комітетом кредиторів відповідного рішення про встановлення оплати послуг керуючого реструктуризацією; сторона вносить (перераховує) оплату рівними частинами протягом 10 місяців у сумі 2013грн. щомісячно на депозитний рахунок суду, в якому відкрито провадження у справі про неплатоспроможність, та просила суд визнати цей договір альтернативою мирного врегулювання правовідносин з оплати винагороди арбітражного керуючого, посилаючись при цьому на згоду арбітражного керуючого та правову позицію, викладену у постанові Верховного Суду від 19.11.2020 у справі N 910/726/20.

Суд зазначає, що наданий заявником примірник договору про оплату праці, винагороду та відшкодування витрат арбітражного керуючого від 27.07.2023 підписаний лише заявником та не містить підпису арбітражного керуючого Белінської Н.О., а відтак, не підтверджує досягнення згоди між боржником та арбітражним керуючим щодо оплати його праці, винагороди та відшкодування витрат арбітражного керуючого.

Таким чином, заявник, звертаючись до суду, був зобов`язаний сплатити та разом із заявою подати оригінали платіжних документів на підтвердження авансування на депозитний рахунок суду винагороди керуючому реструктуризацією за три місяці виконання повноважень у розмірі 40260грн. Водночас, заявником до матеріалів заяви додана квитанція про сплату 2013грн. авансування винагороди керуючому реструктуризацією.

З огляду на зазначене, боржнику необхідно подати докази доплати суми авансування на депозитний рахунок суду винагороди керуючому реструктуризацією у розмірі 38247грн.

Також, суд звертає увагу, що надана копія договору від 18.02.2022, укладеного з АТ АКБ "Банк Львів", не читабельна. Кредитний договір №001/04098/05/23 від 19.05.2023 не містить підпису божника - Бек І.Є. Такі докази не можуть вважатися належними доказами у справі.

Відповідно до ст. 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене, заява ОСОБА_1 про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність підлягає залишенню без руху.

Керуючись ст.ст. 30, 37, 116 Кодексу України з процедур банкрутства, ст.ст. 174, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

ухвалив:

1. Заяву ОСОБА_1 про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність залишити без руху.

2. Заявнику не пізніше 10-ти календарних днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху усунути встановлені при поданні заяви недоліки, а саме надати суду:

- належні докази, які свідчать про наявність підстав для відкриття провадження у справі про неплатоспроможність;

- декларації про майновий стан боржника у справі про неплатоспроможність, привівши їх у відповідність до наказу Міністерства юстиції України від 21.08.2019 N 2627/5 (із змінами, внесеними наказом Міністерства юстиції України від 15.09.2020 N 3186/5) із зазначенням повної інформації щодо себе та всіх членів сім`ї;

- докази звернення заявника до членів сім`ї та до відповідних офіційних джерел щодо отримання інформації про членів сім`ї, яка необхідна йому була для заповнення декларацій про майновий стан боржника у справі про неплатоспроможність;

- докази доплати суми - 38247грн. авансування боржником на депозитний рахунок суду винагороди арбітражному керуючому за три місяці виконання повноважень.

Роз`яснити, що якщо заявник усунув недоліки заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 117 Кодексу України з процедур банкрутства .

Якщо заявник не усунув недоліки заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із заявою, на підставі ст.38 Кодексу України з процедур банкрутства.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Суддя О. Г. Слободян