ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ВОЛИНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

09 серпня 2023 року Справа № 903/596/23

Суддя Господарського суду Волинської області Вороняк А. С., за участі секретаря судового засідання Коритан Л. Ю., розглянувши матеріали по справі

за позовом керівника Ковельської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Відділу освіти, молоді та спорту Шацької селищної ради

до відповідача: фізичної особи підприємця Невірковця Дмитра Миколайовича

про визнання недійсними додаткових угод та стягнення 14416,23 грн,

за участю представників-учасників справи:

від позивача: н/з;

від відповідача: н/з;

від прокуратури: Лопоха О. С., прокурор відділу, посвідчення № 071773 від 01.03.2023.

Права та обов`язки учаснику судового процесу роз`яснені відповідно до ст.ст. 42, 46 ГПК України.

Відводу складу суду не заявлено.

Запис розгляду судової справи здійснюється за допомогою технічних засобів, а саме: програмно-апаратного комплексу Діловодство суду.

В с т а н о в и в:

керівник Ковельської окружної прокуратури звернувся до суду в інтересах держави в особі Відділу освіти, молоді та спорту Шацької селищної ради з позовом до фізичної особи підприємця Невірковця Дмитра Миколайовича в якому просить:

- визнати недійсними додаткову угоду № 1 від 27.07.2021 до договору від 22.04.2021 № 73, додаткову угоду № 2 від 02.11.2021 до договору від 22.04.2021 № 73;

- стягнути з фізичної особи підприємця Невірковця Дмитра Миколайовича на користь Відділу освіти, молоді та спорту Шацької селищної ради кошти в сумі 14416,23 грн.

При обґрунтуванні позовних вимог вказує, що додаткові угоди № 1-2 до договору про закупівлю торфових брикетів від 22.04.2021 № 73 підлягають визнанню недійсними в силу положень ч.1 ст. 215 ЦК України, оскільки укладені в порушення вимог ч.5 ст.41 Закону України Про публічні закупівлі, а тому кошти, які сплачені замовником за товар в збільшеному вигляді, без відповідного обґрунтування, підлягають стягненню з відповідача.

Ухвалою суду від 14.06.2023 відкрито провадження у справі, вирішено розглядати справу за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 12.07.2023, запропоновано відповідачу надати відзив на позов та заперечення на відповідь на відзив, позивачу та прокурору відповідь на відзив.

10.07.2023 позивач через відділ документального забезпечення та контролю суду подав клопотання № 518/02-05/2-23 від 10.07.2023 в якому просить судове засідання проводити без участі представника позивача, вказав, що позовні вимоги підтримує повністю. Дане клопотання долучено до матеріалів справи.

11.07.2023 відповідач через відділ документального забезпечення та контролю суду подав відзив на позовну заяву в якому просить визнати причини пропуску строку на подання відзиву поважними та поновити строк на його подання, вказує, що позовні вимоги є необґрунтованими, оскільки господарські зобов`язання між сторонами виникли на підставі укладеного договору №73 та додаткових угод №1 та №2 до нього. Даний договір за його правовою природою є договором поставки. Свої зобов`язання за цим договором відповідач виконав належним чином та здійснив поставку товару, що не оспорюється учасниками справи. На підставі положень, передбачених п.2 ч.5 ст. 41 Закону України Про публічні закупівлі були укладені додаткові угоди №1 та №2, які передбачають збільшення ціни в межах 10%, на підтвердження ціни відповідачем було надано довідки Волинської ТПП. Звертає увагу суду, що в умовах ринкової економіки ціна в договорі визначається попитом і пропозицією, конкуренцією та іншими економічними чинниками. Таким чином, вважає, що при укладенні договору та визначенні його умов сторони повинні розумно оцінювати ті обставини, за яких він буде виконуватись, зокрема враховувати тенденції зростання (падіння) цін на ринку товарів та послуг тощо. Отже сторони у випадку коливання цін на ринку наділені правом вносити зміни до договору щодо ціни товару декілька разів, але не більше, ніж на 10 % від ціни за одиницю товару, і такі зміни сторони вносять з урахуванням вже внесених попередніх змін. Тобто, кожна зміна до договору має містити окреме документальне підтвердження. Крім того, вимогами чинного законодавства України не передбачено, якими саме документами має бути підтверджене коливання цін на товари і не визначено, що такими документами можуть бути виключно документи, видані конкретним органом або установою. Також у відзиві просить залишити позов без розгляду на підставі п.2 ч.1 ст. 226 ГПК України, оскільки позов подано прокурором в інтересах держави в особі Відділу освіти, молоді та торту Шацької селищної ради Ковельського району Волинської області який не є суб`єктом владних повноважень, при цьому вказує, що оскільки засновником Відділу освіти, молоді та спорту та власником її майна є територіальна громада в особі ради, яка фінансує і контролює діяльність цього виконавчого органу, а також зобов`язана контролювати виконання місцевого бюджету, зокрема законність та ефективність використання Відділом освіти, молоді та спорту коштів цього бюджету за договорами про закупівлю товарів, рада є особою, уповноваженою на вжиття ; заходів представницького характеру щодо захисту інтересів територіальної громади, інтереси якої є складовою інтересів держави, пов`язаних із законним та ефективним витрачанням коштів місцевого бюджету, а тому вважає, що тільки Шацька селища рада Ковельського району Волинської області може бути належним позивачем у цій справі.

В судовому засіданні 12.07.2023 суд на місці ухвалив, клопотання відповідача про визнання причини пропуску строку на подання відзиву поважними та поновити строк на його подання та клопотання прокурора про відкладення підготовчого засідання, задовольнити.

Відповідач в судове засідання 12.07.2023 не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, хоча вчасно та належно був повідомлений про час та місце судового засідання, що підтверджується повернутим на адресу суду рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення № 423.

В судовому засіданні 12.07.2023 прокурор зазначила, що станом на день підготовчого засідання відзиву відповідача не отримували, а тому були позбавлені можливості підготувати відповідь на відзив у зв`язку з чим просить відкласти підготовче засідання для надання такої можливості.

Ухвалою суду від 12.07.2023 повідомлено учасників справи про те, що підготовче засідання відбудеться 25.07.2023.

20.07.2023 прокурор через відділ документального забезпечення та контролю суду подав відповідь на відзив № 52/1-1401ВИХ-23 від 17.07.2023 в якій просить позов задовільнити повністю, при цьому вказує, що твердження відповідача щодо відсутності фактів порушення Закону України «Про публічні закупівлі», то зазначені доводи відповідача фізичної особи- підприємця Невірковця Д.М. не відповідають фактичним обставинам справи, оскільки у довідках Волинської торгово-промислової палати відсутня інформація, яка підтверджує саме коливання ціни на ринку чи зміну встановленого індексу споживчих цін, та міститься лише інформація щодо середньо ринкової вартості за 1 тонну торфобрикету станом на липень та жовтень 2021 року. Разом з цим довідки Волинської торгово-промислової палати не є належними доказами на підтвердження коливання ціни на торфобрикети, оскільки зазначені документи лише констатують рівень загальних ринкових цін на товар на певну дату та не доводять їх коливання. Також зазначає, що твердження відповідача про те, що порушень законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії відповідними контролюючими органами не виявлено та не встановлено, не може свідчити про відсутність такого порушення з боку ФОП Невірковець Д.М. при укладенні додаткових угод до договору закупівлі № 73 від 22.04.2021, так як перевірка управлінням Західного офісу Держаудитслужби у Волинській області з цього приводу не проводилася. Звертає увагу суду, що підставою для укладення сторонами додаткових угод № 1 та № 2, якими внесено зміни до істотних умов основного договору №73 від 22.04.2021, з урахуванням пункту 1.3. договору, сторонами обрано п. 2 ч. 5 ст. 41 Закону України "Про публічні закупівлі", відповідно до якого зміни вносяться у зв`язку із коливанням ціни товару на ринку. Водночас ні вимогами ст. 41 Закону України "Про публічні закупівлі", якою передбачено випадки зміни умов договору в частині ціни за одиницю товару, ні п. 1.3. договору № 73 не передбачено можливості зміни обсягу та кількісного вираження товару без відповідного документального підтвердження саме коливання (стрімкого збільшення) ціни такого товару на ринку. За час дії договору закупівлі № 73 від 22.04.2021 постачальником поставлено значно меншу кількість товару, що, в свою чергу, створює перешкоди в реалізації Відділом освіти, молоді та спорту Шацької селищної ради, як виконавчим органом місцевого самоврядування, своїх завдань та функцій. Щодо доводів відповідача про відсутність підстав для представництва прокурором інтересів держави в особі Відділу освіти, молоді та спорту Шацької селищної ради вказує, що проведення процедури державних закупівель та укладення договору із порушенням законодавства порушує інтереси держави у сфері контролю за ефективним та цільовим використанням бюджетних коштів, а дотримання у цій сфері суспільних відносин законодавства становить суспільний інтерес, тому захист такого інтересу відповідає функціям прокурора. Відділ є стороною оспорюваного правочину та особою, за рахунок якої відповідачем набуто стягувані грошові кошти, саме останнє підлягає визнанню позивачем як орган, уповноважений здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Окружною прокуратурою встановлено, що зазначеним органом не вжито заходів, у тому числі щодо звернення до суду з відповідним позовом для повернення бюджетних коштів, сплачених ФОП Невірковцю Д.М. за постачання товару. Крім того, відповідно до звіту про договір про закупівлю, джерелом фінансування вказаної закупівлі є місцевий бюджет. Оскільки Відділ є стороною спірного, правочину, юридичною особою, яка може від свого імені придбати майнові права та нести обов`язки, яка є розпорядником бюджетних коштів, яка здійснює процедуру закупівель товарів, робіт і послуг за рахунок бюджетних коштів згідно з законодавством України. Отже, Відділ є головним розпорядником коштів та з його рахунків виділено кошти на оплату за відповідним договором, а тому кошти у розмірі 14416,23 грн підлягають поверненню на користь саме цього Відділу. Дана відповідь на відзив разом з додатками приєднано до матеріалів справи.

В судовому засіданні 25.07.2023 оголошено перерву до 09.08.2023.

08.08.2023 прокурор через відділ документального забезпечення та контролю суду подав додаткові пояснення № 52/1-1504ВИХ-23 від 04.08.2023 щодо клопотання відповідача про залишення позовної заяви без розгляду в яких звертає увагу суду на правові висновки викладені в постанові Верховного суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 25.05.2023 у справі № 920/325/22 щодо наявність підстав для представництва прокурором інтересів держави. Дані пояснення з додатками приєднано до матеріалів справи.

Відповідач в судове засідання 09.08.2023 не з`явився, про причини неявки суд не повідомив.

У судовому засіданні 09.08.2023 прокурор просила в задоволенні клопотання про залишення позову без розгляду відмовити, закрити підготовче провадження та призначити справу до розгляду по суті.

У судовому засіданні 09.08.2023, судом ухвалено на місці відмовити у задоволенні клопотання відповідача про залишення позовної заяви без розгляду, з огляду таке.

Відповідно до частини третьої статті 3 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) до господарського суду у справах, віднесених законом до його юрисдикції, мають право звертатися особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Згідно із частиною третьою статті 41 ГПК України у господарських справах можуть також брати участь органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Стаття 53 ГПК України встановлює, що у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі набуває статусу позивача.

Відповідно до частини четвертої статті 53 ГПК України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує: 1) в чому полягає порушення інтересів держави, 2) необхідність їх захисту, 3) визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає 4) орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Велика Палата Верховного Суду неодноразово зазначала, що у випадку, коли держава вступає в цивільні правовідносини, вона має цивільну правоздатність нарівні з іншими їх учасниками. Держава набуває і здійснює цивільні права й обов`язки через відповідні органи, які діють у межах їхньої компетенції. Отже, поведінка органів, через які діє держава, розглядається як поведінка держави у відповідних, зокрема цивільних, правовідносинах. Тому у відносинах, в які вступає держава, органи, через які вона діє, не мають власних прав і обов`язків, а наділені повноваженнями (компетенцією) представляти державу у відповідних правовідносинах (див. постанови Великої Палати Верховного Суду від 20.11.2018 у справі № 5023/10655/11 (підпункти 6.21, 6.22), від 26.02.2019 у справі № 915/478/18 (підпункти 4.19, 4.20), від 26.06.2019 у справі № 587/430/16-ц (пункт 26), від 18.03.2020 у справі № 553/2759/18 (пункт 35), від 06.07.2021 у справі № 911/2169/20 (підпункт 8.5), від 23.11.2021 у справі № 359/3373/16-ц (пункт 80), від 20.07.2022 у справі № 910/5201/19 (пункт 75), від 05.10.2022 у справах № 923/199/21 (підпункт 8.16) і № 922/1830/19 (підпункт 7.1)).

Велика Палата Верховного Суду також звертала увагу на те, що в судовому процесі держава бере участь у справі як сторона через її відповідний орган, наділений повноваженнями у спірних правовідносинах (див. постанови від 27.02.2019 у справі № 761/3884/18 (пункт 35), від 23.11.2021 у справі № 359/3373/16-ц (пункт 81), від 20.07.2022 у справі № 910/5201/19 (пункт 76), від 05.10.2022 у справах № 923/199/21 (підпункт 8.17) і № 922/1830/19 (підпункт 7.2)). Тобто під час розгляду справи в суді фактичною стороною у спорі є держава, навіть якщо позивач визначив стороною у справі певний орган (див. постанови Великої Палати Верховного Суду від 26.06.2019 у справі № 587/430/16-ц (пункт 27), від 23.11.2021 у справі № 359/3373/16-ц (пункт 81), від 05.10.2022 у справах № 923/199/21 (підпункт 8.18) і № 922/1830/19 (підпункт 7.3)).

Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому ч. 4 цієї статті (абз. 1 і 2 ч. 3 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру").

Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень.

Таким чином, прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави у двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати такий захист у спірних правовідносинах; 2) якщо немає органу державної влади, органу місцевого самоврядування чи іншого суб`єкта владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах.

Отже, виключними випадками, за яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді, є порушення або загроза порушення інтересів держави. Ключовим для застосування цієї норми є поняття "інтерес держави".

У Рішенні від 08.04.1999 №3-рп/99 Конституційний Суд України, з`ясовуючи поняття "інтереси держави", висловив позицію про те, що інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування її державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання тощо (п. 3 мотивувальної частини).

Інтереси держави можуть збігатися повністю, частково або не збігатися зовсім з інтересами державних органів, державних підприємств та організацій чи з інтересами господарських товариств з часткою державної власності у статутному фонді. Проте держава може вбачати свої інтереси не тільки в їх діяльності, але й в діяльності приватних підприємств, товариств.

З урахуванням того, що "інтереси держави" є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах.

У вказаному Рішенні Конституційний Суд України зазначив, що під поняттям "орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах", потрібно розуміти орган державної влади чи орган місцевого самоврядування, якому законом надано повноваження органу виконавчої влади.

Водночас, тлумачення п. 3 ч. 1 ст. 131-1 Конституції України з урахуванням практики Європейського суду з прав людини свідчить, що прокурор може представляти інтереси держави в суді тільки у виключних випадках, які прямо передбачені законом. При цьому, розширене тлумачення випадків (підстав) для представництва прокурором інтересів держави в суді не відповідає принципу змагальності, який є однією із засад правосуддя.

Перший "виключний випадок" передбачає наявність органу, який може здійснювати захист інтересів держави самостійно, а другий - відсутність такого органу. Однак підстави представництва інтересів держави прокуратурою у цих двох випадках істотно відрізняються.

У першому випадку прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює його неналежно.

"Нездійснення захисту" має прояв в пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень - він обізнаний про порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається.

"Здійснення захисту неналежним чином" має прояв в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, але яка є неналежною.

"Неналежність" захисту може бути оцінена з огляду на встановлений порядок захисту інтересів держави, який, серед іншого, включає досудове з`ясування обставин порушення інтересів держави, обрання способу їх захисту та ефективне здійснення процесуальних прав позивача.

Суд звертає увагу на те, що захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює у судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимогам закону не здійснює захисту або робить це неналежно. Разом з тим прокурор не може вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати належного суб`єкта владних повноважень, який може і бажає захищати інтереси держави.

Оскільки повноваження органів влади, зокрема, і щодо здійснення захисту законних інтересів держави, є законодавчо визначеними, тому суд згідно з принципом jura novit curia ("суд знає закони") під час розгляду справи має самостійно перевірити доводи сторін щодо наявності чи відсутності повноважень органів влади здійснювати у спосіб, який обрав прокурор, захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах.

В даному випадку прокурор звернувся до господарського суду в інтересах Відділу освіти, молоді та спорту Шацької селищної ради.

Відповідно до положення про Відділ освіти, молоді та спорту Шацької селищної ради, затвердженого рішенням Шацької селищної ради від 01.12.2020 № 1/10, Відділ освіти, молоді та спорту Шацької селищної ради є виконавчим органом Шацької селищної ради, підконтрольний і підзвітний Шацькій селищній раді, підпорядкований її виконавчому комітету, Шацькому селищному голові. Відділ є юридичною особою, відкриває рахунки у Держказначействі, має окремий баланс, свою печатку та штамп, власні бланки (п. 1.5. Положення).

Відділ є стороною оспорюваного правочину та особою, за рахунок якої відповідачем набуто спірні грошові кошти, тому саме останнє підлягає визнанню позивачем як орган, уповноважений здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Як стверджує прокурор, зазначеним органом не вжито заходів, у тому числі щодо звернення до суду з відповідним позовом для повернення бюджетних коштів, сплачених ФОП Невірковцю Д.М. за постачання товару.

Крім того, відповідно до звіту про договір про закупівлю, джерелом фінансування вказаної закупівлі є місцевий бюджет.

Зазначене вказує на наявність підстав для застосування представницьких повноважень прокурором.

Водночас, відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини сторонами судового розгляду є позивач і відповідач, які мають рівні права, включаючи право на юридичну допомогу. Підтримка прокуратурою однієї зі сторін може бути виправдана за певних умов, наприклад, з метою захисту вразливих осіб, які вважаються не здатними захистити свої інтереси самостійно, або в разі, якщо правопорушення зачіпає велику кількість людей, або якщо вимагають захисту реальні державні інтереси або майно (рішення у справі «Korolev v. Russia» пункт 33; рішення у справі «Menchinskaya v. Russia», пункт 35).

Правовідносини, пов`язані з використанням бюджетних коштів, становлять суспільний інтерес, а у разі встановлення судом незаконності додаткових угод, на підставі яких ці кошти витрачено, такому суспільному інтересу не відповідає.

Окремо слід зазначити, що Велика Палата Верховного Суду у постанові від 26.05.2020 у справі №912/2385/18 виклала правову позицію щодо обґрунтування прокурором підстав для представництва інтересів держави в суді.

Зокрема, Велика Палата зазначила, що прокурор звертаючись до компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва. Якщо прокурору відомі причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові. Але якщо з відповіді зазначеного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали, такому зверненню тощо.

Згідно ч.3 ст.177 ГПК України передбачено, що для належної підготовки справи для розгляду по суті строк підготовчого засідання може бути продовжений не більше ніж на тридцять днів за клопотанням однієї із сторін або з ініціативи суду.

Відповідно до ст. 195 ГПК України суд має розпочати розгляд справи по суті не пізніше ніж через шістдесят днів з дня відкриття провадження у справі, а у випадку продовження строку підготовчого провадження - не пізніше наступного дня з дня закінчення такого строку.

Суд на виконання вимог ст. 195 ГПК України, враховуючи строки розгляду справи, ухвалив на місці клопотання продовжити строк підготовчого провадження на 30 днів - по 14.09.2023, закрити підготовче провадження та призначити справу до судового розгляду по суті на 06.09.2023.

Згідно із ч. 2 ст. 120 ГПК України, суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 120, 195, 234 ГПК України, господарський суд,-

у х в а л и в :

повідомити учасників справи про те, що розгляд справи по суті відбудеться "06" вересня 2023 р. о 12:00 год.в приміщенні Господарського суду Волинської області за адресою: пр-т Волі,54а, м. Луцьк, в залі судових засідань № 209.

Інформацію по справі, що розглядається можна отримати на сторінці суду на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: http://vl.arbitr.gov.ua.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Ухвала підписана 10.08.2023.

Суддя А. С. Вороняк