ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

"31" липня 2023 р. м. Київ Справа № 911/1845/23

за заявою Приватного підприємства «Сігма» від 27.07.2023 б/№ (вх. № 145/23) про забезпечення позову

у справі № 911/1845/23

за позовом Приватного підприємства «Сігма» (08132, Київська обл., Києво-Святошинський р-н, м. Вишневе, вул. Промислова, 9; )

до відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю «ПНК Пром Груп» (04176, м. Київ, Набережно-Рибальська Дорога, буд. 3; )

про витребування майна з чужого незаконного володіння, скасування державної реєстрації права власності

Суддя Наріжний С.Ю.

Без виклику представників сторін.

ВСТАНОВИВ:

до Господарського суду Київської області звернулось ПП «Сігма» з позовом до ТОВ «ПНК Пром Груп» про: 1) витребування з чужого незаконного володіння ТОВ «ПНК Пром Груп» на користь ПП «Сігма» земельної ділянки з кадастровим номером :01:001:0022 площею 1,2928 га за адресою: Київська область, Києво-Святошинський район, вулиця Промислова, земельна ділянка 9, цільове призначення: для виробничих потреб; 2) скасування державної реєстрації права власності ТОВ «ПНК Пром Груп» на земельну ділянку із кадастровим номером :01:001:0022 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 224; номер запису про право власності/довірчої власності: 37423658) у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно.

Позовні вимоги обґрунтовані Позивачем тим, що станом на час подання позовної заяви право власності на земельну ділянку з кадастровим номером :01:001:0022 площею 1,2928 га, на якій розташоване нерухоме майно Позивача - Адміністративний корпус (літ. «А») загальною площею 850,9 кв.м., Виробничий корпус (літ. «Б») загальною площею 2806,0 кв.м., розташованих за адресою: м. Вишневе, Києво-Святошинський район, Київська область, вул. Промислова, 9, зареєстровано за Відповідачем - ТОВ «ПНК Пром Груп» як внесок до статутного фонду (вартість 40841,52 грн).

Ухвалою Господарського суду Київської області від 10.07.2023 у справі № 911/1845/23 (суддя Бацуца В.М.) прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження; підготовче засідання призначено на 13.09.2023; встановлено сторонам процесуальні строки для подачі відзиву на позов, відповіді на відзив та заперечень.

27.07.2023 до суду надійшла заява ПП «Сігма» від 27.07.2023 б/№ (вх. № 145/23) про забезпечення позову у справі № 911/1845/23.

У зв`язку з відпусткою головуючого у справі № 911/1845/23 судді Бацуци В.М. було призначено автоматизований розподіл заяви ПП «Сігма» від 27.07.2023 б/№ (вх. № 145/23) про забезпечення позову, за результатами якого вказану заяву передано для розгляду судді Наріжному С.Ю.

Дослідивши подану заяву Позивача про забезпечення позову судом встановлено наступне.

Позивач просить суд вжити наступні заходи забезпечення позову:

- накласти арешт на нерухоме майно - земельну ділянку з кадастровим номером :01:001:0022 площею 1,2928 га, адреса: Київська обл., Києво-Святошинський р-н, м. Вишневе, вул. Промислова, земельна ділянка 9, цільове призначення: для виробничих потреб;

- заборонити будь-яким державним реєстраторам органів державної реєстрації, приватним та державним нотаріусам, вчиняти будь-які дії, пов`язані із проведенням державної реєстрації (перереєстрації, поділу, виділу, тощо) права власності на земельну ділянку із кадастровим номером :01:001:0022 площею 1,2928 га, адреса: Київська обл., Києво-Святошинський р-н, м. Вишневе, вул. Промислова, земельна ділянка 9, цільове призначення: для виробничих потреб та реєстрації утворених в результаті поділу земельних ділянок із кадастровими номерами :01:001:0045 та :01:001:0046.

В обґрунтування заяви про забезпечення позову Позивач зазначає, що на підставі Договору купівлі-продажу від 19.01.2009, укладеного між ЗАТ «Київський м`ясопереробний завод» та ПП «Сігма», він набув право власності на відповідні об`єкти нерухомості, розташовані на спірній земельній ділянці та безпосередньо право власності на спірну земельну ділянку.

Проте, як вказує Позивач, протягом тривалого часу він не міг зареєструвати своє право власності на вказану земельну ділянку внаслідок того, що право власності на неї в Державному реєстрі речових прав декілька разів було перереєстроване за іншими особами.

На даний час володільцем спірної земельної ділянки з кадастровим номером :01:001:0022 згідно Державного реєстру речових прав на нерухоме майно значиться Відповідач - ТОВ «ПНК Пром Груп».

З огляду на це Позивачем подано віндикаційний позов у даній справі про витребування спірної земельної ділянки з незаконного володіння Відповідача.

Водночас Позивач вважає, що існують підстави для вжиття вказаних вище заходів забезпечення позову.

Зокрема, як стверджує Позивач, на даний час Відповідачем вчиняються дії щодо поділу земельної ділянки із кадастровим номером :01:001:0022 площею 1,2928 га на дві окремих земельних ділянки.

Так, 21.07.2023 адвокат Руденко О.А. в інтересах Позивача звернувся до Київської обласної філії ДП «Центр державного земельного кадастру» з метою отримання інформації щодо поділу земельної ділянки із кадастровим номером :01:001:0022 площею 1,2928 га, адреса: Київська обл., Києво-Святошинський р-н, м. Вишневе, вул. Промислова, земельна ділянка 9, цільове призначення: для виробничих потреб, інформації щодо новоутворених земельних ділянок в результаті поділу земельної ділянки із кадастровим номером :01:001:0022 та копії Технічної документації із землеустрою щодо поділу та об`єднання земельних ділянок (згідно заяви про поділ) ТОВ «ПНК Пром Груп».

Листом від 25.07.2023 № 4-2/264 у відповідь на адвокатський запит Київська обласна філія ДП «Центр державного земельного кадастру» повідомила про те, що на виконання договору від 16.03.2023 № -ТД, укладеного з ТОВ «ПНК Пром Груп», Філією розроблено технічну документацію із землеустрою щодо поділу та об`єднання земельної ділянки з кадастровим номером :01:001:0022 на земельні ділянки з кадастровими номерами :01:001:0045 та :01:001:0046, та надано копії вищезазначеної документації із землеустрою.

З наданої Київською обласною філією ДП «Центр державного земельного кадастру» документації із землеустрою вбачається, що в результаті поділу земельної ділянки з кадастровим номером :01:001:0022 (яка, зокрема, є предметом спору у даній справі) утворено дві нові земельні ділянки:

- земельна ділянка з кадастровим номером :01:001:0045, дата реєстрації: 19.04.2023; площа 1,0211 га; категорія земель: землі промисловості, транспорту, електронних комунікацій, енергетики, оборони та іншого призначення; цільове призначення: 11.02 для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд підприємств переробної, машинобудівної та іншої промисловості;

- земельна ділянка з кадастровим номером :01:001:0046, дата реєстрації: 19.04.2023; площа 0,2717 га; категорія земель: землі промисловості, транспорту, електронних комунікацій, енергетики, оборони та іншого призначення; цільове призначення: 11.02 для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд підприємств переробної, машинобудівної та іншої промисловості.

Отже, на даний час Відповідачем вже вчинені дії, які прямо направлені на поділ спірної земельної ділянки, власником якої вважає себе Позивач, на дві нові земельні ділянки, з реєстрацією новоутворених земельних ділянок в державному земельному кадастрі із присвоєнням нових кадастрових номерів.

В той же час, згідно Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно (довідка № 340564338 від 26.07.2023), на даний час до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно відомості про новоутворені земельні ділянки не внесені та запис про реєстрацію земельної ділянки з кадастровим номером :01:001:0022 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 224; площа (га): 1,2928; цільове призначення: для виробничих потреб; адреса: Київська обл., Києво-Святошинський р-н, м. Вишневе, вул. Промислова, земельна ділянка 9; номер відомостей про речове право: 37423658), є чинним.

У зв`язку з викладеним, з позиції Позивача, існує об`єктивна необхідність у вжитті заходів забезпечення позову до ухвалення рішення в даній справі, оскільки наведені обставини в їх сукупності свідчать про наявність достатньо обґрунтованого припущення, що спірне майно (земельна ділянка, щодо якої вжито заходи стосовно поділу на дві земельні ділянки), яке перебуває у фактичному володінні Відповідача, за час розгляду справи може бути відчужене, що, в свою чергу, істотно ускладнить чи унеможливить виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених прав або інтересів Позивача, за захистом якого він звернувся, у разі задоволення позову.

Розглянувши подану Позивачем заяву про забезпечення позову, суд зазначає наступне.

Статтею 136 ГПК України встановлено, що господарський суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 137 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно ст. 137 ГПК України, позов забезпечується: 1) накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачу і знаходяться у нього чи в інших осіб; 2) забороною відповідачу вчиняти певні дії; 3) встановленням обов`язку вчинити певні дії; 4) забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві, або виконувати щодо нього інші зобов`язання; 5) зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа або іншого документа, за яким стягнення здійснюється у безспірному порядку; 6) зупиненням продажу майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно, або про виключення його з опису і про зняття з нього арешту; 7) передачею речі, що є предметом спору, на зберігання іншій особі, яка не має інтересу в результаті вирішення спору; 8) зупиненням митного оформлення товарів чи предметів, що містять об`єкти інтелектуальної власності; 9) арештом морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги; 10) іншими заходами, необхідними для забезпечення ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав та інтересів, якщо такий захист або поновлення не забезпечуються заходами, зазначеними у пунктах 1 - 9 цієї частини.

Інститут вжиття заходів забезпечення позову є одним із механізмів забезпечення ефективного юридичного захисту.

Забезпечення позову - це вжиття заходів щодо охорони інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача (аналогічний висновок міститься у пункті 8.8. постанови Великої Палати Верховного Суду від 18.05.2021 у справі № 914/1570/20). Інститут забезпечення позову спрямований проти несумлінних дій відповідача, який може приховати майно, розтратити його, продати, знецінити тощо.

Вирішуючи питання про забезпечення позову господарський суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення господарського суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Отже, за змістом наведених вище приписів умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача. Гарантії справедливого суду діють не тільки під час розгляду справи, але й під час виконання судового рішення. Зокрема тому, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд повинен врахувати, що вжиття відповідних заходів може забезпечити належне виконання рішення про задоволення позову у разі ухвалення цього рішення, а їх невжиття, - навпаки, ускладнити або навіть унеможливити таке виконання.

Заходи забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами. Конкретний захід забезпечення позову буде домірним позовній вимозі, якщо при його застосуванні забезпечується: збалансованість інтересів сторін та інших учасників судового процесу під час вирішення спору; можливість ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача без порушення або безпідставного обмеження прав та охоронюваних інтересів інших учасників справи чи осіб, що не є її учасниками; можливість виконання судового рішення у разі задоволення вимог, які є ефективними способами захисту порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача.

Співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд повинен співвідносити негативні наслідки від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів. Зазначена правова позиція викладена в постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.02.2020 у справі № 381/4019/18.

Водночас, зі змісту норми пункту 1 частини першої статті 137 ГПК України вбачається, що під час розгляду заяви про застосування такого заходу забезпечення позову як накладення арешту на грошові кошти або майно суд має виходити із того, що цей захід забезпечення обмежує право особи користуватися та розпоряджатися грошовими коштами або майном, тому може застосуватися в справі, в якій заявлено майнову вимогу, а спір вирішується про визнання права (інше речове право) на майно, витребування (передачу) майна або про стягнення грошових коштів. При цьому піддані арешту грошові кошти обмежуються розміром позову та можливими судовими витратами, а арешт майна має стосуватися майна, яке належить до предмета спору, що свідчитиме про наявність зв`язку між конкретним (обраним позивачем) заходом забезпечення позову та предметом позовної вимоги (аналогічні правові висновки викладено в постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 15.01.2019 у справі № 915/870/18, від 05.09.2019 у справі №911/527/19).

Крім того, обрані заходи до забезпечення позову не повинні мати наслідком повне припинення господарської діяльності суб`єкта господарювання, якщо така діяльність, у свою чергу, не призведе до погіршення стану належного відповідачеві майна чи зниження його вартості.

Здійснивши перевірку матеріалів справи на предмет того, чи дійсно між сторонами виник спір та чи існує реальна загроза того, що невжиття заходів забезпечення позову може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду, а також ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів Позивача, за захистом яких він звернувся до суду, господарський суд зазначає наступне.

З матеріалів справи вбачається, що метою звернення до суду із відповідним позовом є захист прав та законних інтересів Позивача, оскільки Позивач вважає себе законним власником земельної ділянки, на якій, зокрема, розташоване нерухоме майно, належне Позивачеві на праві власності, та яка (земельна ділянка) перебуває у фактичному володінні Відповідача.

Суд зазначає, що при вирішенні питання про забезпечення позову обґрунтованість позову не досліджується, адже питання обґрунтованості заявлених позовних вимог є предметом дослідження судом під час розгляду спору по суті та не вирішується ним під час розгляду заяви про забезпечення позову (аналогічний висновок викладено у постановах Верховного Суду від 17.12.2018 у справі № 914/970/18, від 10.11.2020 у справі № 910/1200/20).

З матеріалів справи судом встановлено, що Позивач є власником нерухомого майна - Адміністративний корпус (літ. «А») загальною площею 850,9 кв.м., Виробничий корпус (літ. «Б») загальною площею 2806,0 кв.м., розташованих за адресою: м. Вишневе, Києво-Святошинський район, Київська область, вул. Промислова, 9, зокрема, на спірній земельній ділянці з кадастровим номером :01:001:0022 площею 1,2928 га, щодо витребування якої Позивачем подано віндикаційний позов у даній справі.

В той же час, як вбачається з доданих до заяви про забезпечення позову доказів, на підставі відповідного звернення Відповідача Київською обласною філією ДП «Центр державного земельного кадастру» виготовлено документацію із землеустрою щодо поділу земельної ділянки з кадастровим номером :01:001:0022 (яка, зокрема, є предметом спору у даній справі) на дві нові земельні ділянки - з кадастровими номерами :01:001:0045 та :01:001:0046.

Згідно ч. 1-4 ст. 79-1 Земельного кодексу України, формування земельної ділянки полягає у визначенні земельної ділянки як об`єкта цивільних прав. Формування земельної ділянки передбачає визначення її площі, меж та внесення інформації про неї до Державного земельного кадастру.

Формування земельних ділянок здійснюється, зокрема, шляхом поділу чи об`єднання раніше сформованих земельних ділянок. Сформовані земельні ділянки підлягають державній реєстрації у Державному земельному кадастрі. Земельна ділянка вважається сформованою з моменту присвоєння їй кадастрового номера.

Частиною 10 тієї ж статті визначено, що державна реєстрація речових прав на земельні ділянки здійснюється після державної реєстрації земельних ділянок у Державному земельному кадастрі.

Таким чином, формування новоутворених в результаті поділу земельних ділянок та їх визначення як нових об`єктів цивільних прав з подальшою реєстрацією права власності в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, може утруднити або взагалі унеможливити виконання рішення у даній справі, в разі задоволення позову, оскільки будуть відсутні будь-які механізми, які унеможливлюватимуть вчинення Відповідачем дій, спрямованих на розпорядження відповідними земельними ділянками, у т.ч. їх відчуження на користь третіх осіб.

На переконання суду, потенційна ймовірність оформлення та державної реєстрації речових прав третіх осіб на спірну земельну ділянку (або новоутворені земельні ділянки за результатом завершення процедури поділу спірної земельної ділянки) може в значній мірі ускладнити чи взагалі зробити неможливим виконання рішення у даній справі, а також ефективний захист прав Позивача в межах одного судового провадження у разі задоволення позову, оскільки для поновлення прав та законних інтересів Позивача, за захистом яких він звернувся до суду, необхідно буде ініціювати нові судові спори, у т.ч. про припинення речових прав третіх осіб на земельну ділянку, витребування земельних ділянок від третіх осіб, тощо.

Разом із тим, накладення арешту на спірну земельну ділянку, а також заборона державним реєстраторам прав на нерухоме майно вчиняти будь-які реєстраційні дії щодо спірної земельної ділянки (або новоутворених земельних ділянок за результатом поділу спірної земельної ділянки), є співмірним із позовними вимогами, заявленими Позивачем та безпосередньо стосуються предмету спору, а обрані Позивачем види забезпечення позову не призведуть до невиправданого обмеження прав ТОВ «ПНК Пром Груп», які стосуються спірної земельної ділянки.

Отже суд дійшов висновку, що заява про забезпечення позову у вигляді накладення арешту на спірну земельну ділянку з кадастровим номером :01:001:0022, а також заборону будь-яким державним реєстраторам органів державної реєстрації, приватним та державним нотаріусам, вчиняти будь-які дії, пов`язані із проведенням державної реєстрації (перереєстрації, поділу, виділу, тощо) права власності на земельну ділянку із кадастровим номером :01:001:0022 та реєстрації утворених в результаті поділу земельних ділянок із кадастровими номерами :01:001:0045 та :01:001:0046, підлягає задоволенню, оскільки Позивачем наведені обґрунтовані підстави того, що невжиття таких заходів забезпечення позову може порушити його права та унеможливити виконання судового рішення та ефективний захист права Позивача, а вжитті судом заходи не є вкрай обтяжливими для ТОВ «ПНК Пром Груп» та сприятимуть запобіганню порушення прав Позивача на час вирішення спору в суді, та в разі задоволення позову забезпечать виконання судового рішення та ефективний захист права Позивача.

Враховуючи все викладене вище суд дійшов висновку про задоволення заяви ПП «Сігма» від 27.07.2023 б/№ (вх. № 145/23) про забезпечення позову.

Суд зазначає, що вжиті судом у даному випадку заходи забезпечення позову відповідають процесуальним нормам, що регулюють дані правовідносини, зокрема, вимогам розумності, обґрунтованості, адекватності, збалансованості інтересів сторін, наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, доведеності обставин щодо ймовірності утруднення виконання рішення суду або ефективного захисту права Позивача в разі невжиття таких заходів.

Керуючись ст. 136, 137, 140, 144, 232-235, 255 ГПК України, суд

УХВАЛИВ:

1. Заяву ПП «Сігма» від 27.07.2023 б/№ (вх. № 145/23) про вжиття заходів забезпечення позову задовольнити.

2. Накласти арешт на нерухоме майно - земельну ділянку з кадастровим номером :01:001:0022 площею 1,2928 га, адреса: Київська обл., Києво-Святошинський р-н, м. Вишневе, вул. Промислова, земельна ділянка 9, цільове призначення: для виробничих потреб.

3. Заборонити будь-яким державним реєстраторам органів державної реєстрації, приватним та державним нотаріусам, вчиняти будь-які дії, пов`язані із проведенням державної реєстрації (перереєстрації, поділу, виділу, тощо) права власності на земельну ділянку із кадастровим номером :01:001:0022 площею 1,2928 га, адреса: Київська обл., Києво-Святошинський р-н, м. Вишневе, вул. Промислова, земельна ділянка 9, цільове призначення: для виробничих потреб та реєстрації утворених в результаті поділу земельних ділянок із кадастровими номерами :01:001:0045 та :01:001:0046.

4. Стягувачем у виконавчому провадженні за даною ухвалою про забезпечення позову є: Приватне підприємство «Сігма» (08132, Київська обл., Києво-Святошинський р-н, м. Вишневе, вул. Промислова, 9; ).

5. Боржниками у виконавчому провадженні за даною ухвалою про забезпечення позову є:

- Товариство з обмеженою відповідальністю «ПНК Пром Груп» (04176, м. Київ, Набережно-Рибальська Дорога, буд. 3; );

- усі державні реєстратори прав на нерухоме майно; нотаріуси усіх нотаріальних округів; будь-які інші особи, наділені функціями державного реєстратора прав на нерухоме майно.

6. Примірник ухвали надіслати сторонам.

Дана ухвала відповідно до ст. 3 Закону України «Про виконавче провадження» є виконавчим документом.

Дата набрання чинності ухвалою - 31.07.2023 року.

Строк пред`явлення ухвали Господарського суду Київської області від 31.07.2023 про забезпечення позову у справі № 911/1845/23 до виконання - до 31.07.2026.

Відповідно до частини 1 ст. 144 ГПК України ухвала Господарського суду Київської області від 31.07.2023 про забезпечення позову підлягає негайному виконанню незалежно від її оскарження і відкриття виконавчого провадження.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена протягом десяти днів з дати підписання ухвали шляхом подання апеляційної скарги до Північного апеляційного господарського суду.

Дата підписання ухвали 31.07.2023.

Суддя С.Ю. Наріжний