ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
УХВАЛА

04 серпня 2023 року м. ХарківСправа № 922/2364/23

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Пономаренко Т.О.

розглянувши клопотання представника відповідача про продовження процесуального строку (вх.№20296 від 01.08.2023), про продовження процесуального строку та надання додаткового часу для подачі відзиву (вх.№20331 від 01.08.2023) по справі

за позовом Акціонерного товариства "Райффайзен Банк" (01011, м. Київ, вул. Лєскова, 9, адреса для листування: 73003, м. Херсон, вул. Ушакова, 53; )
до Фізичної особи-підприємця Слупицького Віталія Сергійовича ( АДРЕСА_1 ; код РНОКПП: НОМЕР_1 )
про стягнення заборгованості

ВСТАНОВИВ:

05.06.2023 Акціонерне товариство "Райффайзен Банк звернулось до Господарського суду Харківської області з позовною заявою до Фізичної особи-підприємця Слупицького Віталія Сергійовича, в якій просить суд стягнути з Фізичної особи-підприємця Слупицького Віталія Сергійовича заборгованість за договором про надання банківських послуг та послуг у сфері страхування №011/0173/537290 від 27.03.2019 у загальному розмірі 76 547,45 грн., з яких заборгованість за дозволеним овердрафтом у розмірі 76 547,45 грн., заборгованість за недозволеним овердрафтом у розмірі 0,00грн., а також, просить стягнути з відповідача судовий збір у розмірі 2 684,84 грн.

Ухвалою Господарського суду Харківської області 07.06.2023 прийнято позовну заяву Акціонерного товариства "Райффайзен Банк" до Фізичної особи-підприємця Слупицького Віталія Сергійовича про стягнення заборгованості до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження у справі №922/2364/23. Вирішено розгляд справи №922/2364/23 здійснювати в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи за наявними у справі матеріалами. Відповідачу встановлено строк 15 днів з дня вручення цієї ухвали для подання відзиву на позов (ст.251 ГПК України) та клопотання про розгляд справи в порядку загального позовного провадження (ч.7 ст.252 ГПК України).

01.08.2023 через кабінет Електронного Суду від представника відповідача надійшло клопотання (вх.№20296 від 01.08.2023) про продовження процесуального строку, в якій просить суд продовжити строк розгляду справи поза межами встановленого Господарським процесуальним кодексом України та надати час для додаткового вивчення матеріалів справи та подачі відзиву на позивну заяву.

В обґрунтування клопотання представник відповідача зазначив, що при ознайомленні з матеріалами електронної справи були виявленні недоліки, а саме нечітко або некоректно відображенні додатки, які були долучені до позивної заяви позивачем. Так як вищевказані додатки містять інформацію необхідну для підготовки та подачі відзиву на позивну заяву, стороні відповідача потрібно додатково ознайомитись з матеріалами справи та здійснити фотокопіювання відповідних додатків, які в електронному форматі справи нечітко або некоректно відображенні.

В той же день, через канцелярію суду від відповідача надійшло клопотання (вх.№20331 від 01.08.2023) про продовження процесуального строку та надання додаткового часу для подачі відзиву, в якому просить суд надати додатковий час для підготовки та подачі відзиву на позовну заяву.

В обґрунтування клопотання відповідач зазначив, що через віддаленість до суду його фактичного місця проживання у відповідача не було можливості своєчасно приїхати та фактично ознайомитися з матеріалами справи.

Розглянувши клопотання (вх.№20296 від 01.08.2023) представника відповідача про продовження процесуального строку та (вх.№20331 від 01.08.2023) відповідача про продовження процесуального строку та надання додаткового часу для подачі відзиву, суд зазначає наступне.

Відповідно до вимог ч.1 ст.251 Господарського процесуального кодексу України, відзив подається протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.

Так, в ухвалі суду про відкриття провадження у справі від 07.06.2023 було встановлено відповідачу строк для надання відзиву на позовну заяву - 15 днів з дня вручення цієї ухвали.

В той же день, вказану ухвалу в електронному вигляді було надіслано відповідачу в його Електронний кабінет.

Перебування у м.Куп`янськ Куп`янської міської територіальної громади, де офіційно зареєстровано місцезнаходження відповідача, в зоні активних бойових діє є загальновідомою обставиною та додаткового доказування наразі не потребує.

21.06.2023 на електронну скриньку суду від відповідача надійшло клопотання про направлення йому на електронну адресу позовної заяви разом з додатками до неї та всіх процесуальних документів по справі.

Клопотання було обґрунтовано, неотриманням позовної заяви та проживання за іншою адресою, як внутрішньопереміщена особа.

22.06.2023 матеріали позовної заяви було надіслано відповідачу на його електронну адресу.

Однак, відповідач звернувся до суду з клопотанням, де зазначив про нечітке або некоректне відображення додатків, які були долучені до позивної заяви позивачем, зокрема, лист 7 справи, який містить інформацію про розрахунок заборгованості, лист 10 справи, який містить інформацію про умови договору про надання банківських послуг та послуг у сфері страхуванні №011/0173/537210 від 27.03.2019р., лист 12 справи який містить інформацію про умови заяви про надання Кредиту «Кредитна картка для підприємців» № 011/0173/537210/1 від 07.08.2023р., листи 13-14 справи в яких містяться інформація про умови угоди № CMDPE-318796 від 25.03.2019р., листи 15-16 справи, в яких міститься інформація про випуску по рахунку за період 27.03.2019р. 24.02.2023р., лист 18 справи, на якому відображається інформація щодо поштових відправлень від позивача відповідачу, що не дало можливості відповідачу належно ознайомитися з матеріалами позовної заяви.

Дослідивши матеріали справи, судом встановлено, що позовну заяву позивачем було подано засобами поштового зв`язку в паперовому вигляді.

Відповідно до положень Державної уніфікованої системи документації. Уніфікованої системи організаційно-розпорядчої документації. Вимог до оформлення документів. ДСТУ 4163:2020, затвердженої наказом Державного підприємства "Український науково-дослідний і навчальний центр проблем стандартизації, сертифікації та якості" від 01.07.2020 №144, для друкування текстів документів потрібно використовувати гарнітуру Times New Roman та шрифт розміром 12-14 друкарських пунктів. Для реквізиту «Назва виду документу» можна використовувати шрифт розміром 14-16 друкарських пунктів. Текст документів на аркушах паперу формату А4 ДСТУ рекомендує друкувати через 1-1,5 міжрядкових інтервали.

Проте, частина додатків до позовної заяви, наданих позивачем, не відповідають вимогам ДСТУ 4163:2020.

Зокрема, копії документів, про які зазначає відповідач в клопотанні, надруковані дрібним шрифтом та скопійовані з нечітким відображенням.

З урахуванням технічних можливостей суду, при скануванні відповідних документів якість відображення цих документів погіршилась.

Відповідно до ч.1 ст.7 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" кожному гарантується захист його прав, свобод та інтересів у розумні строки незалежним, безстороннім і справедливим судом, утвореним законом.

Разом з цим, відповідно до статті 3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

При цьому, суди повинні забезпечувати безпеку учасників судового провадження, запобігти створенню перешкод для реалізації ними права на судовий захист та визначених законом процесуальних прав в умовах воєнного стану, коли реалізація учасниками справи своїх прав і обов`язків є суттєво ускладненою.

Слід зазначити, що суд повинен дотримуватися принципу змагальності та рівності учасників судового процесу перед законом і судом, що передбачені статями 7, 13 ГПК України, а отже повинен вживати всіх заходів щодо забезпечення учасникам судового процесу рівних процесуальних прав.

Частиною 1 статті 252 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі.

Згідно з ч.8 ст. 165 Господарського процесуального кодексу України, відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Суд має встановити такий строк подання відзиву, який дозволить відповідачу підготувати його та відповідні докази, а іншим учасникам справи - отримати відзив не пізніше першого підготовчого засідання у справі.

Приписами ст.42 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що учасники справи мають право, зокрема, подавати докази, заяви, клопотання, надавати пояснення суду, свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду.

Строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом (ст.113 ГПК України).

Відповідно до частини 1 та 2 статті 2 Господарського процесуального кодексу України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Відповідно до частини другої, третьої та шостої статті 119 Господарського процесуального кодексу України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду. Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи. Про поновлення або продовження процесуального строку суд постановляє ухвалу.

Разом з цим суд наголошує, що право бути почутим є одним з ключових принципів процесуальної справедливості, яка передбачена статтею 129 Конституції України і статтею 6 Конвенції. Учасник справи повинен мати можливість захистити свою позицію в суді. Така можливість сприяє дотриманню принципу змагальності через право особи бути почутою та прийняттю обґрунтованого і справедливого рішення. Загальна концепція справедливого судочинства, яка охоплює основний принцип, згідно з яким провадження має бути змагальним, вимагає, щоб особа була поінформована про порушення справи та хід її розгляду.

Такі принципи господарського судочинства, як рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, змагальність сторін, диспозитивність та офіційне з`ясування всіх обставин у справі, реалізуються, зокрема, шляхом надання особам, які беруть участь у справі, рівних процесуальних прав й обов`язків, до яких, зокрема, віднесено право знати про дату, час і місце судового розгляду справи, про всі судові рішення, які ухвалюються у справі та стосуються їхніх інтересів, а також право давати усні та письмові пояснення, доводи та заперечення (відповідний правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду від 03.08.2022 у справі №909/595/21).

Згідно із статті 248 ГПК України суд розглядає справи у порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Судовий захист є одним із найефективніших правових засобів захисту інтересів фізичних та юридичних осіб.

Відповідно до ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожній фізичній або юридичній особі гарантується право на розгляд судом упродовж розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, в якій вона є стороною.

Разом з цим, у статті 6 Конвенції закріплений принцип доступу до правосуддя. Під доступом до правосуддя згідно зі стандартами Європейського суду з прав людини розуміють здатність особи безперешкодно отримати судовий захист та доступ до незалежного і безстороннього вирішення спорів за встановленою процедурою на засадах верховенства права.

Право особи на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (пункт 35 рішення від 07.07.1989 р. Європейського суду з прав людини у справі "Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії" (Alimentaria Sanders S.A. v. Spain).

За приписами статті 8 Конституції України та статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" від 23 лютого 2006 року, суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого зокрема людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Суд застосовує цей принцип з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово вказував на те, що "при застосуванні процедурних правил, національні суди повинні уникати як надмірного формалізму, який буде впливати на справедливість процедури, так і зайвої гнучкості, яка призведе до нівелювання процедурних вимог, встановлених законом (див. рішення у справі "Walchli v. France", заява № 35787/03, п. 29, 26 липня 2007 року; "ТОВ "Фріда" проти України", заява №24003/07, п. 33, 08 грудня 2016 року).

Відповідно до частини 1, пункту 10 частини 3 статті 2 та частини 2 статті 114 ГПК України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави. Основними засадами (принципами) господарського судочинства є розумність строків розгляду справи судом, а строк є розумним, якщо він передбачає час, достатній, з урахуванням обставин справи, для вчинення процесуальної дії, та відповідає завданню господарського судочинства.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

Критерій розумності строку розгляду справи визначений у листі Верховного Суду України від 25 січня 2006 року №1-5/45 "Щодо перевищення розумних строків розгляду справ", в якому зазначено, що критерії оцінювання розумності строку розгляду справи є спільними для всіх категорій справ (цивільних, господарських, адміністративних чи кримінальних). Це - складність справи, поведінка заявника та поведінка органів державної влади (насамперед суду). Відповідальність держави за затягування провадження у справі, як правило, настає в разі нерегулярного призначення судових засідань, призначення судових засідань з великими інтервалами, затягування при переданні або пересиланні справи з одного суду в інший, невжиття судом заходів для дисциплінування сторін у справі, свідків, експертів, повторного направлення справи на додаткове розслідування чи новий судовий розгляд.

Європейський суд з прав людини в рішенні у справі "Броуган (Brogan) та інші проти Сполученого Королівства" зазначив, що [..] очевидно, для кожної справи буде свій прийнятний строк, і встановлення кількісного обмеження, чинного для будь-якої ситуації, було б штучним. Суд неодноразово визнавав, що неможливо тлумачити поняття розумного строку як фіксовану кількість днів, тижнів тощо (рішення у справі "Штеґмюллер проти Авторії"). Таким чином, у кожній справі постає питання оцінки, що залежатиме від конкретних обставин.

При цьому, Європейський Суд з прав людини зазначає, що розумність тривалості провадження повинна визначатися з огляду на обставини справи та з урахуванням таких критеріїв: складність справи, поведінка заявника та відповідних органів влади, а також ступінь важливості предмета спору для заявника (рішення Європейського Суду з прав людини у справах Савенкова проти України, no. 4469/07, від 02 травня 2013 року, Папазова та інші проти України, no. 32849/05, 20796/06, 14347/07 та 40760/07, від 15 березня 2012 року).

Здійснюючи тлумачення положень Конвенції, ЄСПЛ у своїх рішеннях указав, що право на доступ до правосуддя не має абсолютного характеру та може бути обмежене: держави мають право установлювати обмеження на потенційних учасників судових розглядів, але ці обмеження повинні переслідувати законну мету, бути співмірними й не настільки великими, щоб спотворити саму сутність права (рішення від 28 травня 1985 року у справі Ашингдейн проти Великої Британії).

Відповідач ознайомився з паперовими матеріалами справи 27.07.2023.

Враховуючи вищевикладене, задля дотримання принципів господарського судочинства, з огляду на зазначені відповідачем обставини, які зумовили неможливість подання відзиву на позовну заяву у строк, встановлений судом, з метою всебічного, повного та об`єктивного вирішення спору, задля забезпечення принципу змагальності сторін, суд вважає за можливе вийти за межі строку розгляду справи та продовжити відповідачу строк на подання відзиву на позовну заяву на 15 днів з моменту ознайомлення відповідачем з матеріалами справи в паперовому вигляді.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 12, 42, 46, 120, 165, 234, 250 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Клопотання (вх.№20296 від 01.08.2023) представника відповідача про продовження процесуального строку та (вх.№20331 від 01.08.2023) відповідача про продовження процесуального строку та надання додаткового часу для подачі відзиву - задовольнити.

2. Продовжити Фізичній особі-підприємцю Слупицькому Віталію Сергійовичу процесуальний строк на подання відзиву на позовну заяву до 11.08.2023.

3. У разі подання відповідачем відзиву, встановити позивачу строк 5 днів на подання до суду відповіді на відзив з дня його отримання (ст.251 ГПК України).

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Ухвалу підписано 04.08.2023.

Суддя Т.О. Пономаренко