ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"12" липня 2023 р. Справа№ 910/9586/22

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Гончарова С.А.

суддів: Яковлєва М.Л.

Шаптали Є.Ю.

за участю секретаря судового засідання Кузьмінській О.Р.,

за участю представника (-ів) згідно протоколу судового засідання від 12.07.2023

за апеляційною скаргою Казенного підприємства спеціального приладобудування "Арсенал"

на ухвалу Господарського суду міста Києва від 02.05.2023

у справі № 910/9586/22 (суддя - Гулевець О.В.)

за заявою Приватного акціонерного товариства "МІРРАД" про відстрочення виконання рішення суду

за позовом Казенного підприємства спеціального приладобудування "Арсенал"

до Приватного акціонерного товариства "МІРРАД"

про стягнення 47 483, 26 грн, -

ВСТАНОВИВ:

Казенне підприємство спеціального приладобудування "Арсенал" звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Приватного акціонерного товариства "МІРРАД" про стягнення 47 483,26 грн.

Рішенням Господарського суду міста Києва від 25.01.2023 позов задоволено частково, стягнуто з Приватного акціонерного товариства "МІРРАД" на користь Казенного підприємства спеціального приладобудування "Арсенал" заборгованість у розмірі 34 986,00 грн, пеню у розмірі 4052,32 грн, інфляційні втрати в сумі 5195,97 грн, 3 % річних у розмірі 799,95 грн та судовий збір у розмірі 2 353,04 грн, в іншій частині позовних вимог відмовлено.

15.02.2023 на виконання рішення Господарського суду міста Києва від 25.01.2023 видано наказ.

10.04.2023 до Господарського суду міста Києва надійшла заява Приватного акціонерного товариства "МІРРАД" про відстрочення виконання рішення суду.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 02.05.2023 заяву Приватного акціонерного товариства "МІРРАД" про відстрочку виконання рішення задоволено частково. Відстрочено виконання рішення Господарського суду міста Києва від 25.01.2023 у справі №910/9586/22 до 29.12.2023.

Не погодившись з вказаною ухвалою, 19.05.2023 (згідно дати звернення до засобів поштового зв`язку) Казенне підприємство спеціального приладобудування "Арсенал" звернулося до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою на ухвалу Господарського суду міста Києва від 02.05.2023 у справі № 910/9586/22, в якій просить скасувати ухвалу Господарського суду міста Києва від 02.05.2023 у справі № 910/9586/22 та прийняти нове рішення, яким у задоволенні заяви Приватного акціонерного товариства "МІРРАД" про відстрочення виконання рішення Господарського суду міста Києва від 25.01.2023 у справі №910/9586/22 відмовити повністю.

Підставою для скасування ухвали апелянт зазначає, що відсутність у боржника необхідних коштів не вважається обставиною, якам є підставою для звільнення від відповідальності.

Також заявник посилається на те, що боржник не надав доказів на підтвердження наявності у нього реальної можливості в майбутньому виконати рішення суду, а також задоволення заяви боржника про відстрочення виконання рішення призвело до непропорційного порушення балансу майнових інтересів сторін та є невиправданим для досягнення мети - виконання судового рішення.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 22.05.2023, апеляційну скаргу передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючий суддя Гончаров С.А., судді Шаптала Є.Ю., Яковлєв М.Л.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 26.05.2022 витребувано у Господарського суду міста Києва матеріали справи №910/9586/22 та відкладено вирішення питання щодо можливості відкриття, повернення, залишення без руху або відмови у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Казенного підприємства спеціального приладобудування "Арсенал" на ухвалу Господарського суду міста Києва від 02.05.2023 до надходження матеріалів справи з Господарського суду міста Києва.

05.06.2023 від Господарського суду міста Києва до Північного апеляційного господарського суду надійшли матеріали справи 910/9586/22.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду 12.06.2023 поновлено Казенному підприємству спеціального приладобудування "Арсенал" пропущений строк на подання апеляційної скарги на ухвалу Господарського суду міста Києва від 02.05.2023 у справі № 910/9586/22. Відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Казенного підприємства спеціального приладобудування "Арсенал" та повідомлено учасників справи, що апеляційна скарга розглядатиметься у судовому засіданні 12.07.2023.

В судове засіданні 12.07.2023 з`явились представник позивача та представник відповідача.

Розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи, дослідивши докази, заслухавши пояснення представників сторін, проаналізувавши на підставі встановлених фактичних обставин справи правильність застосування судом першої інстанції норм законодавства, Північний апеляційний господарський суд встановив наступне.

Як встановлено судом першої інстанції та підтверджується матеріалами справи, 10.04.2023 до Господарського суду міста Києва надійшла заява Приватного акціонерного товариства "МІРРАД" про відстрочення виконання рішення суду.

В обґрунтування своєї заяви заявник посилається на те, що у підприємства відсутні кошти на рахунках, наявна велика заборгованість перед працівниками, органами Пенсійного фонду, фондами соціального страхування. Водночас, у лютому 2022 року внаслідок військової агресії Російської Федерації проти України та введення військового стану ускладнило діяльність Приватного акціонерного товариства "МІРРАД".

Також заявник посилався на прийняття Кабінетом міністрів України постанови №187 03 березня 2022 року «Про забезпечення захисту національних інтересів за майбутніми позовами держави Україна у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації», у відповідності до п.п.1 п.1 постанови установлена заборона на виконання, у тому числі в примусовому порядку, грошових та інших зобов`язань, кредиторами (стягувачами) за якими є Російська Федерація або такі особи (далі - особи, пов`язані з державою-агресором).

Заявник зазначив, що оскільки внаслідок прийняття вище вказаної постанови та у зв`язку з тим, що акціонерами ПрАТ «Міррад», крім громадян України з часткою в уставному капіталі 70%, є громадяни Російської Федерації з загальною часткою 30%, для підприємства стало неможливим отримати борги за виконані роботи/поставлені товари, що стало додатковим обставиною для призупинення діяльності в квітні 2022 року.

У підтвердження своїх доводів заявником надані довідка про рахунок і залишок коштів станом на 01.01.2022; довідка про рахунок і залишок коштів станом на 06.04.2023, заключну виписка по поточному рахунку за період з 01.01.2023 по 07.04.2023; фінансову звітність за 2021 рік; фінансову звітність за 2022 рік; копію наказу про призупинення діяльності ПрАТ «Міррад».

Суд першої інстанції дійшов висновку про наявність підстав для часткового задоволення заяви відповідача та відстрочення виконання рішення суду до 29.12.2023, з чим погоджується колегія суддів апеляційної інстанції з огляду на наступне.

Частинами 1, 3, 4 статті 331 ГПК України передбачено, що за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочки або розстрочки виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим. Вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує: 1) ступінь вини відповідача у виникненні спору; 2) стосовно фізичної особи - тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, її матеріальний стан; 3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

Підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочки або розстрочки виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує: 1) ступінь вини відповідача в виникненні спору; 2) стосовно фізичної особи - тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, її матеріальний стан; 3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

Розстрочення та відстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення такого рішення, ухвали, постанови.

Про відстрочення або розстрочення виконання судового рішення, встановлення чи зміну способу та порядку його виконання або відмову у вчиненні відповідних процесуальних дій постановляється ухвала, яка може бути оскаржена.

Відповідно до правової позиції, що викладена в постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 21.01.2020 у справі № 910/1180/19 та від 03.09.2020 у справі № 905/30/16 питання про відстрочення виконання рішення суду господарські суди мають вирішувати із дотриманням балансу інтересів обох сторін. Необхідною умовою задоволення заяви про відстрочення виконання рішення суду є з`ясування питання щодо дотримання балансу інтересів сторін, господарські суди повинні досліджувати та оцінювати доводи та заперечення як позивача, так і відповідача, а також дотримуватися розумного строку відстрочення.

Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 року "Про введення воєнного стану в Україні" у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.

Законом України № 2102-IX від 24.02.2022 року "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" затверджено Указ Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні".

Судом першої інстанції вірно встановлено, що Приватне акціонерне товариство "МІРРАД" здійснює свою діяльність у сфері інжинірингу, геології та геодезії, надання послуг технічного консультування в цих сферах.

Однак відповідно до наказу № 01/03 від 25.03.2022 призупинено трудові відносини ПрАТ «Міррад» з працівниками, яке діє з 01.04.2022, але не пізніше дня припинення або скасування воєнного стану.

Враховуючи зазначене вище, оцінивши наведені заявником посилання на обставини, які ускладнюють виконання рішення суду, надані заявником в обґрунтування своєї заяви документи та дослідивши надані докази, місцевий господарський суд дійшов правомірного висновку про наявність підстав для відстрочки виконання рішення Господарського суду міста Києва від 25.01.2023 у справі №910/9586/22 згідно з частини 2 статті 331 Господарського процесуального кодексу України.

При цьому судом враховано, що у рішенні Конституційного Суду України № 5-пр/2013 від 26.06.2013р., розстрочка (відстрочка) виконання рішення має базуватися на принципах співмірності і пропорційності з метою забезпечення балансу прав і законних інтересів стягувача і боржника.

У справі "Горнсбі проти Греції" Європейський суд з прав людини зазначив, що виконання рішення, ухваленого будь-яким судом, має розцінюватись як складова частина судового розгляду.

Відстрочення - це відкладення чи перенесення виконання рішення на новий строк, який визначається господарським судом. Відстрочення виконання рішення спрямоване на забезпечення повного виконання рішення суду та є допоміжним процесуальним актом реагування суду на перешкоди, які унеможливлюють або ускладнюють виконання його рішення.

У зв`язку з тим, що відстрочка та розстрочка подовжує період відновлення порушеного права стягувача при їх наданні, необхідно враховувати закріплені в нормах матеріального права, і перш за все у Європейській конвенції про захист прав людини та основних свобод, що є частиною національного законодавства, допустимі межі надання відстрочки та розстрочки виконання судового рішення.

Відповідно до правової позиції Європейського суду з прав людини несвоєчасне виконання рішення суду може бути мотивоване наявністю певних обставин, відстрочка та розстрочка виконання рішення суду не повинна шкодити сутності права, гарантованого частиною першою статті 6 Конвенції, згідно з якою "кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи у продовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру", а у системному розумінні даної норми та національного закону суд не повинен перешкоджати ефективному поновленню у правах шляхом виконання судового рішення, тобто, довготривале виконання рішення суду може набути форми порушення права на справедливий судовий розгляд, що не може бути виправдано за конкретних обставин справи та є наслідком зменшення вимог щодо розумності строку.

Колегія суддів, погоджується з висновком місцевого господарського суду про часткове відстрочення виконання рішення Господарського суду міста Києва від 25.01.2023 у справі №910/9586/22 до 29.12.2023.

Інші доводи, на які посилалися сторони під час розгляду даної справи, залишені судом без задоволення та не прийняті до уваги, як необґрунтовані та такі, що не спростовують висновків суду щодо задоволення позову.

Згідно зі ст. 73 Господарського процесуального кодексу України, доказами є будь які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до статті 74 Господарського процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Положеннями ст. 76 ГПК України визначено, що належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 ГПК України, обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

В силу ст. 79 ГПК України, наявність обставини, на яку сторона покликається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування.

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (ст. 86 Господарського процесуального кодексу України).

Судом враховується, що Європейський суд з прав людини у справі «Проніна проти України» у рішенні від 18.07.2006 та у справі «Трофимчук проти України» у рішенні від 28.10.2010 зазначив, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи. У даній справі апеляційний суд дійшов висновку, що скаржникові було надано вичерпну відповідь на всі істотні питання, що виникають при кваліфікації спірних відносин як у матеріально-правовому, так і у процесуальному сенсах.

Таким чином, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого та правомірного висновку про часткове відстрочення виконання рішення Господарського суду міста Києва від 25.01.2023 у справі №910/9586/22 до 29.12.2023.

З огляду на викладене, судова колегія приходить до висновку про те, що апеляційна скарга Казенного підприємства спеціального приладобудування "Арсенал" на ухвалу Господарського суду міста Києва від 02.05.2023 у справі № 910/9586/22 є необґрунтованою та такою, що задоволенню не підлягає.

У зв`язку з відмовою в задоволенні апеляційної скарги, відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України, витрати по сплаті судового збору за її подання і розгляд покладаються на скаржника.

Керуючись ст. 2, 4, 269, 270, 271, п. 6 ч. 1 ст. 275, п. 4 ч. 1 ст. 277, ст. 280, 282 ГПК України, Північний апеляційний господарський суд,-

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Казенного підприємства спеціального приладобудування "Арсенал" на ухвалу Господарського суду міста Києва від 02.05.2023 у справі № 910/9586/22 - залишити без задоволення

2. Ухвалу Господарського суду міста Києва від 02.05.2023 у справі №910/9586/22 - залишити без змін.

3. Судові витрати, за перегляд ухвали у суді апеляційної інстанції, покласти на Казене підприємство спеціального приладобудування "Арсенал".

4. Матеріали оскарження № 910/9586/22 повернути до Господарського суду міста Києва.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду у порядку, передбаченому ст. 286 - 291 Господарського процесуального кодексу України.

(Повний текст складено 01.08.2023 враховуючи перебування судді Шаптали Є.Ю. у відпустці)

Головуючий суддя С.А. Гончаров

Судді М.Л. Яковлєв

Є.Ю. Шаптала