УХВАЛА

м. Київ

08.08.2023Справа № 910/1974/23
Господарський суд міста Києва у складі судді Васильченко Т.В., за участю секретаря судового засідання Крисько О.А., розглянувши заяву Товариства з додатковою відповідальністю "Київміськсантехмонтаж" про відвід судді Васильченко Т.В. у справі №910/1974/23

За позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Тандем Білдінг та КО"

до Міністерства юстиції України

третя особа-1, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача - Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Івченко Анастасія Володимирівна

третя особа-2, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - Товариство з додатковою відповідальністю "Київміськсантехмонтаж"

третя особа-3, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - ОСОБА_1

про визнання протиправним і скасування наказу

Представники учасників справи:

від позивача: Шуліма Д.В.;

від відповідача: Котовський В.М.;

від третьої особи-1: не з`явився;

від третьої особи-2, 3: Бігунець І.М.; Василик В.В.

від третьої особи-2: Василик В.В.

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Тандем Білдінг та КО" (далі - позивач) звернулося до Господарського суду міста Києва із позовною заявою до Міністерства юстиції України (далі - відповідач) про визнання протиправними і скасування наказу.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що Міністерством юстиції України, на підставі висновку Центральної колегії Міністерства юстиції України з розгляду скарг на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єктів державної реєстрації, територіальних органів Міністерства юстиції від 28.12.2021, прийнято безпідставно наказ №4749/5 від 31.12.2021, в результаті чого були порушені права та інтереси позивача.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 17.03.2023 відкрито провадження у справі №910/1974/23 за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання у справі.

У судовому засіданні 02.05.2023 суд, у відповідності до частини 4, 5 статті 233 Господарського процесуального кодексу України, постановив ухвалу, яка занесена до протоколу судового засідання, про залучення Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Івченко Анастасію Володимирівну в якості третьої особи-1, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача, Товариства з додатковою відповідальністю "Київміськсантехмонтаж" і ОСОБА_1 в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 24.07.2023 призначено підготовче засідання у справі на 08.08.2023 року.

07.08.2023 на електронну пошту суду третьою особою-2 надіслано заяву про відвід судді Васильченко Т.В., яка зареєстрована відділом діловодства суду 08.08.2023 року.

Розглянувши заяву Товариства з додатковою відповідальністю "Київміськсантехмонтаж" про відвід судді, суд дійшов висновку про відсутність підстав для її задоволення з огляду на наступне.

Відповідно до частини 1 статті 39 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі.

Частиною 2 статті 39 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

При цьому, абзацом 2 частини 3 статті 39 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Враховуючи те, що заява про відвід судді Васильченко Т.В. у справі №910/1974/23 подана пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання (заява подана 07.08.2023 об 19 год. 20 хв. та зареєстрована відділом діловодства суду 08.08.2023, а судове засідання по справі призначено на 08.08.2023), питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу, у відповідності до приписів статті 39 ГПК України.

Заява Товариства з додатковою відповідальністю "Київміськсантехмонтаж" про відвід судді Васильченко Т.В. від розгляду справи №910/1974/23 обґрунтована тим, що перевіряючи інформацію про стадію розгляду справи на офіційному веб-порталі "Судова влада України" у розділі "Стан розгляду справ" заявнику стало відомо, що суддею Васильченко Т.В., без врахування думки сторін та поза межами судового засідання, прийнято рішення про зупинення провадження у справі №910/1974/23 з відображенням її у графі "Єдиний унікальний номер справи" - 910/1974/23 зупинення провадження у справі (2-й розділ звіт). При цьому, заявник вказує, що якщо ухвалу про зупинення провадження суддею не було винесено на сьогодні, то є очевидні підстави підозрювати, що клопотання про зупинення провадження буде задоволено, а в судді Васильченко Т.В. вже сформована думка щодо майбутнього процесуального рішення у даній справі.

Викладене, на думку заявника, свідчить про упередженість судді під час розгляду справи №910/1974/23.

Підстави для відводу (самовідводу) судді визначені статтями 35, 36 Господарського процесуального кодексу України.

Головна мета відводу - гарантування безсторонності суду, зокрема, щоб запобігти упередженості судді (суддів) під час розгляду справи. Безумовно, сторони можуть побоюватися, що суддя є небезстороннім, але вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.

Відповідно до частини 1 статті 35 ГПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Отже, з огляду на нормативний зміст пункту 5 частини першої статті 35 Господарського процесуального кодексу України відвід судді може бути заявлений й з інших підстав, відмінних від перелічених у пунктах 1, 2, 3, 4 частини першої цієї самої статті. У будь-якому разі оцінюватися має саме те, чи викликають певні обставини розумний сумнів у неупередженості або об`єктивності судді у стороннього спостерігача.

При цьому, стандарт безсторонності ґрунтується, насамперед, на тому, що судді мають розглядати справи на основі фактів та згідно з законом, без жодних обмежень, неналежного впливу, спонукання, тиску, погроз чи втручань, прямих чи непрямих, з будь-чийого боку або з будь-якої причини. Також неупередженість стосується способу мислення або ставлення суду до питань і сторін у конкретній справі. Тож слово "неупереджений" передбачає виключення (усунення) розумних та обґрунтованих сумнівів щодо упередженості судді, як реальної, так і суб`єктивної.

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини обґрунтованість підстав для надання висновку щодо безсторонності суду для мети пункту 1 статті 6 Конвенції має встановлюватися згідно з:

- "об`єктивним критерієм", який передбачає, що встановлення наявності упередженості суду (суддів) має бути визначено окремо від поведінки судді, тобто має бути з`ясовано, чи існують очевидні факти, що можуть поставити під сумнів його безсторонність. Тим часом вирішальною є саме наявність відповідних обставин, підтверджених належними та допустимими доказами, які свідчать про обґрунтованість сумніву в неупередженості суду, а позиція зацікавленої сторони є важливою, але не вирішальною.

- "суб`єктивним критерієм", який вимагає оцінки реальних дій окремого судді під час розгляду конкретної справи і тільки після встановлення фактів у поведінці судді, які можна кваліфікувати як прояв упередженості, можливо поставити під сумнів його безсторонність. Тому особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів іншого.

Таким чином, для підтвердження порушення (або можливого порушення) суддею принципу неупередженості, заявнику потрібно довести наявність відповідних зазначених вище суб`єктивних та/або об`єктивних елементів стандарту неупередженості.

У поданій заяві про відвід не наведено фактів прояву суддею Васильченко Т.В. поведінки, яка б свідчила про її упередженість чи небезсторонність у цій справі, а наведені у заяві міркування заявника не відповідають дійсності, оскільки жодних процесуальних рішень суддею Васильченко Т.В. про зупинення провадження у справі №910/1974/23, ані на момент подання заяви про відвід судді, ані на момент постановлення цієї ухвали, не приймалося.

Поміж тим, суд зазначає, що на офіційному веб-порталі "Судова влада України" (http://court.gov.ua/) згідно з вимогами п.2.8.5 Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 02.04.2015 №25 (зі змінами і доповненнями) забезпечено можливість перегляду інформації щодо стадій розгляду судових справ (для справ, змінених після 28 травня 2015 року) та звітів про автоматизований розподіл судових справ між суддями (сформованих з 01 вересня 2015 року).

Так, за пошуком справи "№910/1974/23" на офіційному веб-порталі "Судова влада України" міститься інформація з відображенням у колонці єдиний унікальний номер справи "№910/1974/23, позовна заяви (звичайна)" - стадія розгляду "призначено до судового розгляду 08.08.2023 14:45" та "зупинення провадження у справі (2-й розділ звіту) - стадія розгляду "призначено склад суду", яка формується автоматично на підставі внесеної до автоматизованої системи інформації відповідальними працівниками суду, а не суддею. При цьому, суд зауважує, що на вказаному веб-порталі зазначено лише про призначення складу суду для розгляду заяви, а не її розгляд, як помилково вважає заявник.

Керуючись статтями 35, 38, 39, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні заяви Товариства з додатковою відповідальністю "Київміськсантехмонтаж" про відвід судді Васильченко Т.В.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду (в порядку ч. 3 ст. 255 Господарського процесуального кодексу України).

Повний текст ухвали складено та підписано 09.08.2023.

Суддя Т.В. Васильченко