ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"25" липня 2023 р. Справа№ 910/3777/22

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Коротун О.М.

суддів: Майданевича А.Г.

Суліма В.В.

за участю секретаря судового засідання Безрука Д.Д.,

за участю представників сторін:

від позивача: Король Дмитро Володимирович (в режимі відео конференції);

від відповідача: Скаржинський Микола Володимирович, адвокат, посвідчення №3687/10;

від третьої особи із самостійними вимогами на стороні позивача: Яценко Є.О., адвокат, посвідчення №000244

від третьої особи без самостійних вимог на стороні відповідача: Павленко О.В., адвокат, посвідчення №10114/10;

за апеляційними скаргами Товариства з обмеженою відповідальністю "Меридіан Союз", ОСОБА_1

на рішення Господарського суду міста Києва від 02.02.2023 (повний текст 15.03.2023)

у справі № 910/3777/22 (суддя - Привалов А.І.)

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Меридіан Союз"

до Відкритого акціонерного товариства "Меридіан" ім. С.П. Корольова

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - Акціонерне товариство "Українська оборонна промисловість"

про визнання недійсними рішень позачергових загальних зборів акціонерів

за заявою третьої особи із самостійними вимогами ОСОБА_1

до Відкритого акціонерного товариства "Меридіан" ім. С.П.Корольова

про визнання недійсними рішень позачергових загальних зборів акціонерів

Розглянувши справу в порядку ст. 269, 270 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України), Північний апеляційний господарський суд,

УСТАНОВИВ:

ІСТОРІЯ СПРАВИ

1. Короткий зміст заявлених вимог

До Господарського суду міста Києва звернулося Товариство з обмеженою відповідальністю "Меридіан Союз" з позовною заявою до Відкритого акціонерного товариства "Меридіан" ім. С.П. Корольова про визнання недійсними рішень позачергових загальних зборів акціонерів ВАТ "Меридіан" ім. С.П. Корольова від 23.02.2022.

В обґрунтування заявлених позовних вимог позивач зазначає, що оскаржувані рішення позачергових загальних зборів акціонерів ВАТ "Меридіан" ім. С.П. Корольова від 23.02.2022 є недійсними, оскільки такі збори були скликані Наглядовою радою, яка не мала повноважень на такі дії.

2. Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Рішенням Господарського суду міста Києва від 02.02.2023 в задоволенні позову Товариства з обмеженою відповідальністю "Меридіан Союз" до Відкритого акціонерного товариства "Меридіан" ім. С.П. Корольова; третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору на стороні відповідача: Державний концерн "Укроборонпром" про визнання недійсними рішень позачергових загальних зборів акціонерів, які відбулися 23.02.2022 та оформлені протоколом № 19 від 05.03.2022, - відмовлено повністю. В задоволенні позову третьої особи, яка заявила самостійні вимоги щодо предмета спору ОСОБА_1 до Відкритого акціонерного товариства "Меридіан" ім. С.П. Корольова про визнання недійсними рішень позачергових загальних зборів акціонерів , які відбулися 23.02.2022 та оформлених протоколом № 19 від 05.03.2022, - відмовлено повністю.

3. Надходження апеляційної скарги на розгляд Північного апеляційного господарського суду та вчинені процесуальні дії в суді апеляційної інстанції

Не погодившись з ухваленим рішенням, ТОВ "Меридіан Союз" 30.03.2023 (засобами поштового зв`язку) звернулося безпосередньо до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просило звільнити скаржника від сплати судового збору за подачу апеляційної скарги, скасувати рішення Господарського суду міста Києва від 02.02.2023 у справі № 910/3777/22 в частині відмови позивачу у задоволенні позовних вимог та прийняти нову постанову, якою позовні вимоги задовольнити повністю.

Також, не погодившись з ухваленим рішенням, ОСОБА_1 04.04.2023 (через канцелярію) звернувся безпосередньо до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення Господарського суду міста Києва від 02.02.2023 у справі № 910/3777/22 в частині незадоволення його вимог, ухвалити нове рішення, яким задовольнити вимоги ОСОБА_1 та визнати недійсними рішення позачергових загальних зборів акціонерів Відкритого акціонерного товариства "Меридіан" ім. С.П. Корольова від 23.02.2022. Судові витрати покласти на відповідача.

Ухвалою 06.04.2023 було відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Господарського суду міста Києва від 02.02.2023 у справі № 910/3777/22.

02.05.2023 (засобами поштового зв`язку) до Північного апеляційного господарського суду від скаржника надійшла заява про виконання вимог ухвали, до якої сторона долучила докази сплати судового збору, на підтвердження чого надано платіжну інструкцію № 0.0..1 від 05.05.2023. Заяву подано в строк, встановлений судом.

Ухвалою суду апеляційної інстанції від 08.05.2023 було відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "Меридіан Союз" на рішення Господарського суду міста Києва від 02.02.2023 у справі № 910/3777/22, об`єднано розгляд апеляційних скарг ТОВ "Меридіан Союз" та ОСОБА_1 на рішення Господарського суду міста Києва від 02.02.2023 в одне апеляційне провадження.

20.07.2023 (через електронну пошту) до Північного апеляційного господарського суду від АТ «Українська оборонна промисловість» надійшло клопотання про залучення у справу № 910/3777/22 як правонаступника ДК «Укроборонпром».

Ухвалою від 25.07.2023 клопотання Акціонерного товариства "Українська оборонна промисловість" про заміну сторони її правонаступником задоволено, замінено третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - Державний концерн "Укроборонпром" на її правонаступника Акціонерне товариство "Українська оборонна промисловість".

Розгляд справи неодноразово відкладався, оголошувалась перерва, зокрема у судовому засіданні 06.06.2023 - на 25.07.2023.

Апеляційну скаргу на рішення суду першої інстанції було розглянуто в розумний строк в розумінні ст. 6 Конвенції, з незалежних від суду причин, з урахуванням поведінки сторін, поштового перебігу та враховуючи, дію воєнного стану в Україні, а також інші чинники.

У судове засідання 25.07.2023 з`явились представники усіх учасників апеляційного провадження. Так, представник позивача та представник третьої особи із самостійними вимогами підтримали свої подані апеляційні скарги, просили їх задовольнити. Представники відповідача та третьої особи на стороні відповідача заперечували проти задоволення апеляційних скарг, просила залишити їх без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

4. Вимоги апеляційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Меридіан Союз" та короткий зміст наведених в ній доводів

Апеляційна скарга позивача мотивована тим, що судом першої інстанції під час ухвалення оскаржуваного рішення неповно з`ясовано обставини, що мають значення для справи, неправильно застосовано норми матеріального та порушено приписи процесуального права.

Так, скаржник зазначає, що оскаржуваним рішенням позачергових загальних зборів порушене суб`єктивне право Товариства з обмеженою відповідальністю «Меридіан Союз» як акціонера, на участь в управлінні відповідача.

Окрім цього, позивач заперечує наявність факту зловживання своїми правами шляхом негативного голосування за рішення про приведення статутних документів відповідача у відповідність до вимог закону, оскільки, на його переконання, метою голосування на зборах є здійснення права на управління акціонерним товариством, а голосування «проти» не призвело та не призводить до блокування діяльності відповідача. На переконання скаржника, здійснення своїх прав суб`єктом цивільних правовідносин з метою задоволення та досягнення своєї мети, які не співпадають з інтересами іншої сторони цих правовідносин, не може вважатися зловживанням правом.

Також апелянт вказує на те, що неприведення статуту відповідача у відповідність до вимог Закону України «Про акціонерні товариства» жодним чином не перешкоджало формуванню правомочного складу наглядової ради.

5. Вимоги апеляційної скарги ОСОБА_1 та короткий зміст наведених в ній доводів

Так, не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції скаржник ОСОБА_1 вважає, що склад наглядової ради ВАТ "Меридіан" ім. С.П. Корольова станом на 23.12.2021 року, не було приведено у відповідність з вимогами ч. 4 ст. 53 ЗУ "Про акціонерні товариства", що є порушенням норм матеріального права.

Також скаржник зазначив, що він не був обраний до Наглядової ради ВАТ "Меридіан" ім. С. П. Корольова та не є її членом. Проте, апелянту і не було надано фактичної можливості бути обраним до членів наглядової ради, оскільки Товариством не було проведено Загальні збори з метою приведення складу наглядової ради у відповідність із вимогами чинного законодавства України.

Таким чином, рішення, що приймаються наглядовою радою ВАТ "Меридіан" ім. С.П. Корольова порушують його корпоративні права, оскільки вони були порушені відразу після ненадання можливості бути обраним та стати членом такої наглядової ради всупереч приписам Закону № 2210-VIII та частини 4 ст. 53 ЗУ «про акціонерні товариства», якими задекларовано про необхідність приведення складу наглядових рад акціонерних товариств у відповідність до чинного законодавства.

А тому апелянт просив його апеляційну скаргу задовольнити, рішення суду першої інстанції скасувати з прийняттям нового - про задоволення позову повністю.

6. Узагальнені доводи відзивів на апеляційну скаргу

Третя особа просила апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

У поданому третьою особою відзиві на апеляційну скаргу ОСОБА_1 учасник заперечував проти доводів апеляційної скарги у даній справі з урахуванням наступного. Так, у відзиві ДК "Укроборонпром" (яке було замінено правонаступником - Акціонерним товариством "Українська оборонна промисловість") вказує, що позовні вимоги про визнання рішення позачергових загальних зборів акціонерів ВАТ «Меридіан» імені С.П. Корольова від 23.02.2022 - недійсним, не підлягає задоволенню, оскільки відсутні порушені права третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору.

6. Фактичні обставини, неоспорені сторонами, встановлені судом першої інстанції та судом апеляційної інстанції

Судом першої інстанції правомірно було встановлено, що Товариство з обмеженою відповідальністю "Меридіан Союз", позивач у справі, є акціонером Відкритого акціонерного товариства "Меридіан" ім. С.П.Корольова з часткою у статутному капіталі акціонерного товариства - відповідача в розмірі 40,0753%, що підтверджується, зокрема, випискою про стан рахунку в цінних паперах станом на 31.01.2021.

Також у статутному капіталі відповідача державі належить 503 718 штук акцій, що складає 50,0001% та управління якими від імені держави здійснює Державний концерн "Укроборонпром".

З матеріалів справи також вбачається, що ОСОБА_1 належить частка у статутному капіталі Відкритого акціонерного товариства "Меридіан" ім. С.П. Корольова у розмірі 0,0528%, що підтверджується випискою про стан рахунку в цінних паперах від 20.05.2015.

Так, 23.02.2022 відбулись позачергові загальні збори акціонерів Відкритого акціонерного товариства "Меридіан" ім. С.П. Корольова, які оформлені протоколом № 19 від 05.03.2022, з наступним порядком денним:

1. Обрання членів лічильної комісії позачергових загальних зборів акціонерів Товариства, прийняття рішення про припинення їх повноважень.

2. Обрання Голови позачергових загальних зборів акціонерів Товариства.

3. Обрання секретаря позачергових загальних зборів акціонерів Товариства.

4. Затвердження порядку ведення (регламенту) позачергових загальних зборів акціонерів Товариства.

5. Приведення діяльності Товариства у відповідність до вимог чинного законодавства. Внесення змін до Статуту Товариства у зв`язку з його приведенням у відповідність до вимог чинного законодавства, шляхом викладення його в новій редакції та затвердження нової редакції Статуту Товариства.

6. Затвердження нових редакцій внутрішніх положень про органи Товариства.

7. Внесення змін до Положення про принципи формування наглядової ради Товариства.

8. Про встановлення способу обрання членів наглядової ради та ревізійної комісії Товариства.

9. Припинення повноважень членів наглядової ради Товариства.

10. Обрання членів наглядової ради Товариства.

11. Припинення повноважень членів ревізійної комісії Товариства.

12. Обрання членів ревізійної комісії Товариства.

13. Припинення повноважень голови правління Товариства.

14. Обрання голови правління Товариства.

15. Затвердження розмірів річної та додаткової винагород членів наглядової ради Товариства.

16. Затвердження умов цивільно-правових договорів, що укладаються з головою, заступником голови і членами наглядової ради Товариства.

17. Затвердження умов цивільно-правових договорів, що укладаються з головою і членами ревізійної комісії Товариства.

Саме вказане рішення позачергових загальних зборів від 23.02.2022 оскаржують позивач та третя особа.

Відповідно до п. 7.18 статуту відповідача організаційно6ю формою роботи наглядової ради є чергові та позачергові засідання. Засідання наглядової ради проводяться за необхідності, але не менше одного разу на три місяці. Засідання наглядової ради вважається правомочним, якщо в ньому бере участь не менше 2/3 від загальної кількості її членів. Порядок скликання та проведення чергових та позачергових засідань наглядової ради регулюється положенням про наглядову раду.

Згідно з п. 8.11 положення про наглядову раду засідання наглядової ради у формі спільної присутності вважається правомочним, якщо у ньому бере участь не менше 2/3 від загальної кількості її членів.

Відповідно до п. п. 7.3 та 7.16 статуту відповідача до компетенції загальних зборів належить, зокрема, обрання та відкликання членів наглядової ради. Наглядова рада обирається загальними зборами з числа акціонерів в кількості 7 осіб строком на 3 роки.

Згідно з п. 4.1 положення про наглядову раду вона складається з 7 осіб. До складу наглядової ради входять голова, заступник голови, секретар та члени наглядової ради.

Загальними зборами акціонерів Відкритого акціонерного товариства «Меридіан» ім. С.П. Корольова, що відбулися 26.03.2010, ухвалено рішення, затверджені протоколом №12, зокрема, про обрання голови та членів наглядової ради товариства у кількості 7 осіб, включаючи 4 представника держави.

ПОЗИЦІЯ ПІВНІЧНОГО АПЕЛЯЦІЙНОГО ГОСПОДАРСЬКОГО СУДУ

7. Мотиви, з яких виходить Північний апеляційний господарський суд, та застосовані ним положення законодавства

Відповідно до ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Відповідно до п. 13 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про національну безпеку України» оборонно-промисловий комплекс України - сукупність органів державного управління, підприємств, установ і організацій промисловості та науки, що розробляють, виробляють, модернізують і утилізують продукцію військового призначення, надають послуги в інтересах оборони для оснащення та матеріального забезпечення сил безпеки і сил оборони, а також здійснюють постачання товарів військового призначення та подвійного використання, надання послуг військового призначення під час виконання заходів військово-технічного співробітництва України з іншими державами.

Згідно з п. 3.2 статуту Відкритого акціонерного товариства «Меридіан» ім. С.П. Корольова одним із основних видів діяльності товариства є виробництво радіовимірювальної, медичної, аудіо, дозиметричної та радіометричної техніки, приладів для вимірювання енергоносіїв, що споживаються, товарів народного вжитку, виробів механообробки та інструменту, системи зв`язку, обладнання для атомних електростанцій, спецвиробів для Міноборони, МВД, СБУ та НКАУ.

Водночас, відповідач також є акціонерним товариством.

Порядок створення, діяльності, припинення, виділу акціонерних товариств, їх правовий статус, права та обов`язки акціонерів визначається Законом України «Про акціонерні товариства» (ч. 1 ст. 1 цього закону).

Відповідно до абз. 2 ч. 3 ст. 1 Закону України «Про акціонерні товариства» управління акціонерними товариствами, у статутних капіталах яких є корпоративні права держави або територіальної громади, здійснюється з урахуванням особливостей, визначених цим законом.

Держава реалізує свої корпоративні права у статутному капіталі такого товариства відповідно до вимог Закону України «Про управління об`єктами державної власності».

Згідно з ч. 1 ст. 2 Закону України «Про управління об`єктами державної власності» законодавство про управління об`єктами державної власності складається з цього закону, Господарського кодексу України, Податкового кодексу України, Закону України «Про захист економічної конкуренції», інших законів України, якими можуть бути встановлені особливості управління окремими об`єктами державної власності або їх видами, та інших нормативно-правових актів з питань управління об`єктами державної власності.

У ч. 2 ст. 3 Закону України «Про управління об`єктами державної власності», в свою чергу, передбачено, що особливості управління об`єктами державної власності в оборонно-промисловому комплексі визначаються Законом України «Про особливості управління об`єктами державної власності в оборонно-промисловому комплексі», відповідно.

Відповідно до ч. 1 ст. 1 Закону України «Про особливості управління об`єктами державної власності в оборонно-промисловому комплексі» метою цього закону є визначення особливостей управління об`єктами державної власності в оборонно-промисловому комплексі, шляхів підвищення ефективності функціонування підприємств оборонно-промислового комплексу та забезпечення здійснення контролю за їх діяльністю.

Таким чином, спеціальним нормативно-правовим актом, який регулює порядок функціонування підприємств в оборонно-промисловому комплексі, які також є господарськими товариствами, у статутному капіталі яких частка держави перевищує 50%, є Закон України «Про особливості управління об`єктами державної власності в оборонно-промисловому комплексі».

Оскільки Закон України «Про особливості управління об`єктами державної власності в оборонно-промисловому комплексі» не регулює всі аспекти створення, діяльності і припинення господарських товариств, а встановлює лише окремі особливості їх діяльності, то до корпоративних правовідносин, що не врегульовані нормами вказаного закону, підлягають застосуванню положення Закону України «Про акціонерні товариства». Аналогічна правова позиція зазначена в постанові Верховного Суду від 29.11.2022 у справі № 910/2608/21.

Отже, станом не день ухвалення оспорюваного рішення наглядовою радою Відкритого акціонерного товариства «Меридіан» ім. С.П. Корольова питання корпоративного управління у цьому товаристві регулювалися трьома законами: «Про акціонерні товариства», «Про управління об`єктами державної власності» та «Про особливості управління об`єктами державної власності в оборонно-промисловому комплексі».

Частиною 4 ст. 53 Закону України «Про акціонерні товариства» у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин, передбачено, що наглядова рада публічного акціонерного товариства та акціонерного товариства, у статутному капіталі якого більше 50 відсотків акцій (часток, паїв) належить державі, а також акціонерного товариства, 50 і більше відсотків акцій (часток, паїв) якого знаходяться у статутних капіталах господарських товариств, частка держави в яких становить 100 відсотків, має складатися не менш ніж на одну третину з незалежних директорів, при цьому кількість незалежних директорів не може становити менше двох осіб.

Відповідно до ч. 3 ст. 1 Закону України «Про акціонерні товариства» управління акціонерними товариствами, у статутних капіталах яких є корпоративні права держави або територіальної громади, здійснюється з урахуванням особливостей, визначених законом.

Як було зазначено, одним з таких законів є Закон України «Про управління об`єктами державної власності».

Щодо доводів апелянта ТОВ «Меридіан Союз», що голова наглядової ради ОСОБА_2 був обраний головою наглядової ради на неправомочному засіданні наглядової ради 15.12.2021, суд апеляційної інстанції зазначає наступне.

Згідно з пунктом 3 Розділу II «Прикінцеві положення» Закону України «Про внесення змін до Закону України «Про акціонерні товариства» від 19.03.2015 статути акціонерних товариств до приведення їх у відповідність із цим Законом застосовуються в частині, що не суперечить цьому Закону.

Так, частиною 2 статті 55 Закону України «Про акціонерні товариства» встановлено, що засідання наглядової ради є правомочним, якщо в ньому бере участь більше половини її складу. У разі дострокового припинення повноважень одного чи кількох членів наглядової ради і до обрання всього складу наглядової ради засідання наглядової ради є правомочними для вирішення питань відповідно до її компетенції за умови, що кількість членів наглядової ради, повноваження яких є чинними, становить більше половини її складу.

Водночас, із матеріалів справи вбачається, що станом на дату прийняття оспорюваних рішень статут Відкритого акціонерного товариства "Меридіан" ім. С.П. Корольова не був приведений у відповідність до норм чинного законодавства, зокрема, Закону України «Про акціонерні товариства».

Відповідно до протоколу від 15.12.2021 № 93 на засіданні Наглядової ради 15.12.2021 були присутні 5 із 7 членів Наглядової ради; на засіданні Наглядової ради 23.12.2021 - присутні 4 із 7 членів Наглядової ради згідно протоколу від 23.12.2021 № 94.

Абзацом 2 ч. 2 ст. 55 Закону України «Про акціонерні товариства» встановлено, що у разі дострокового припинення повноважень одного чи кількох членів наглядової ради і до обрання всього складу наглядової ради засідання наглядової ради є правомочними для вирішення питань відповідно до її компетенції за умови, що кількість членів наглядової ради, повноваження яких є чинними, становить більше половини її складу.

Таким чином, спростовуються доводи апелянта, що засідання Наглядової ради, які відбулися 15.12.2021 та 23.12.2021, є неправомочними, оскільки на кожному з них кількість членів Наглядової ради становила більше половини її складу, що відповідає вимогам статті 55 Закону України «Про акціонерні товариства».

Щодо обрання складу Наглядової ради та Ревізійної комісії Товариства не шляхом кумулятивного голосування, суд апеляційної інстанції зазначає наступне.

Частина четверта статті 42 Закону України «Про акціонерні товариства» вказує, що обрання членів органу товариства здійснюється в порядку кумулятивного голосування у випадках, встановлених цим Законом та/або статутом акціонерного товариства.

Частина 10 статті 53 Закону України «Про акціонерні товариства» встановлено, що обрання членів наглядової ради публічного акціонерного товариства та банку здійснюється виключно шляхом кумулятивного голосування.

Обрання членів наглядової ради приватного акціонерного товариства здійснюється шляхом кумулятивного голосування, якщо інший спосіб не встановлений статутом акціонерного товариства.

Отже, обов`язковість кумулятивного голосування, є обов`язковим в наступних випадках: для обрання членів наглядової ради публічного акціонерного товариства та банку; для обрання членів наглядової ради приватного акціонерного товариства, якщо інший спосіб не встановлений статутом акціонерного товариства.

Крім того, Прикінцевими положеннями Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо спрощення ведення бізнесу та залучення інвестицій емітентами цінних паперів» встановлено наступне:

- всі емітенти, що здійснювали публічне розміщення цінних паперів до дня набрання чинності цим Законом, вважаються такими, що не здійснювали публічної пропозиції цінних паперів, крім тих емітентів, які оприлюднили повідомлення про те, що вони вважаються такими, що здійснювала публічну пропозицію цінних паперів, у порядку, встановленому Національною комісією з цінних паперів та фондового ринку.

- емітенти, цінні папери яких перебувають у лістингу на день набрання чинності цим Законом, вважаються такими, що здійснили публічну пропозицію цінних паперів.

- до акціонерних товариств, які вважаються такими, що не здійснювали публічної пропозиції акцій, застосовуються вимоги Закону в частині регулювання діяльності приватних акціонерних товариств.

Враховуючи, що відповідач не здійснював публічного розміщення акцій, не оприлюднював повідомлення про публічну пропозицію, його акцій не перебувають у лістингу та з 2014 року НКЦПФР зупинила обіг цінних паперів Товариства, до відповідача підлягають застосовуванню вимоги Закону України «Про акціонерні товариства» в частині приватних акціонерних товариств.

Пунктом 7.3. Статуту Товариства встановлено, що до компетенції загальних зборів акціонерів належить обрання та відкликання членів наглядової ради та ревізійної комісії та, згідно з пунктом 7.11 статуту Товариства, рішення з питань (окрім внесення змін до статуту, ліквідації та створення дочірніх підприємств, філій, представництв, Товариства), приймаються простою більшістю голосів, які беруть участь у зборах.

Таким чином, обрання членів Наглядової ради та Ревізійної комісії Товариства із застосуванням кумулятивного способу голосування не відповідає положенням Статуту Товариства (оскільки Статут ВАТ Меридіан ім. С.П. Корольова містить норму щодо обрання наглядової ради простою більшістю голосів) та вимогам статті 53 Закону «Про акціонерні товариства», якою регламентована можливість застосування кумулятивного голосування виключно у разі, якщо інший спосіб не встановлений статутом акціонерного товариства. Таким чином, доводи обох апеляційних скарг у цій частині відхиляються судом апеляційної інстанції як необґрунтовані.

Щодо доводів скаржника (третьої особи) про порушення порядку скликання позачергових загальних зборів, суд апеляційної інстанції зазначає наступне.

Положеннями статті 35 Закону України «Про акціонерні товариства» (в редакції на дату скликання спірних загальних зборів акціонерів) передбачалося, що повідомлення про проведення загальних зборів акціонерного товариства та проект порядку денного надсилається кожному акціонеру, зазначеному в переліку акціонерів, складеному в порядку, встановленому законодавством про депозитарну систему України, на дату, визначену наглядовою радою, а в разі скликання позачергових загальних зборів на вимогу акціонерів у випадках, передбачених частиною шостою статті 47 цього Закону, - акціонерами, які цього вимагають. Встановлена дата не може передувати дню прийняття рішення про проведення загальних зборів і не може бути встановленою раніше, ніж за 60 днів до дати проведення загальних зборів.

Повідомлення про проведення загальних зборів та проект порядку денного надсилається акціонерам персонально особою, яка скликає загальні збори, у спосіб, передбачений наглядовою радою товариства, у строк не пізніше ніж за 30 днів до дати їх проведення. Повідомлення розсилає особа, яка скликає загальні збори, або особа, яка веде облік прав власності на акції товариства у разі скликання загальних зборів акціонерами.

Акціонерне товариство додатково надсилає повідомлення про проведення загальних зборів та проект порядку денного оператору організованого ринку капіталу (операторам організованих ринків капіталу), на якому (яких) акції товариства допущені до торгів, а також не пізніше ніж за 30 днів до дати проведення загальних зборів розміщує на власному веб-сайті інформацію, передбачену частиною третьою цієї статті.

Акціонерне товариство не пізніше ніж за 30 днів до дати проведення загальних зборів акціонерного товариства розміщує повідомлення про проведення загальних зборів у базі даних особи, яка провадить діяльність із оприлюднення регульованої інформації від імені учасників ринків капіталу та професійних учасників організованих товарних ринків.

Відповідно до п. 7.7. Статуту ВАТ Меридіан ім. С.П. Корольова було встановлено, що повідомлення про проведення загальних зборів не пізніше ніж за 45 днів до дати їх проведення публікується правлінням Товариства в офіційному виданні Державної комісії з цінних паперів та фондового ринку та в місцевій пресі за місцезнаходженням Товариства. Крім того, власники іменних акцій у той же строк повідомляються розсилкою поштових повідомлень простою кореспонденцією.

Так, відповідач до суду першої інстанції надав докази надіслання засобами поштового зв`язку на адреси акціонерів, зокрема і на ім`я ОСОБА_1 , повідомлення про скликання позачергових зборів загальних зборів акціонерів ВАТ «Меридіан» ім. С.П. Корольова 23.02.2022; та реєстр відправки листів (розсилка персональних повідомлень про скликання позачергових загальних зборів акціонерів ВАТ «Меридіан» ім. С.П. Корольова 23 лютого 2022 року з відміткою УДППЗ «Укрпошта» про відправку (т. 3, а.с. 87-96). А тому доводи апелянта в цій частині (в частині належного повідомлення) відхиляються судом апеляційної інстанції як необґрунтовані та такі, що спростовуються матеріалами справи.

Щодо порушених прав апелянтів, суд апеляційної інстанції зазначає наступне.

За приписами частини 1 статті 15 Цивільного кодексу України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Частиною 1 статті 16 ЦК України передбачено, що кожна особа має право звернутись до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

При оспорюванні або невизнанні права виникає невизначеність у праві, викликана поведінкою іншої особи. Отже, порушення, невизнання або оспорювання суб`єктивного права є підставою для звернення особи до суду за захистом цього права із застосуванням відповідного способу захисту. Особа, права якої порушено, може скористатись не будь-яким, а конкретним способом захисту свого права, який має відповідати тим фактичним обставинам, які склалися, виходячи із тих відносин, які відповідають відповідним нормам права (аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 02.02.2022 у справі № 910/18962/20).

Порушенням є такий стан суб`єктивного права, за якого воно зазнало протиправного впливу з боку правопорушника, внаслідок чого суб`єктивне право особи зменшилось або зникло як таке. Порушення права пов`язане з позбавленням можливості здійснити, реалізувати своє право повністю або частково.

Звертаючись з позовом за захистом порушеного права, позивач має обрати спосіб захисту, який відповідає змісту права, що порушене й буде здатний таке право поновити; обраний спосіб захисту має бути передбачений приписами статті 16 ЦК України, статті 20 ГК України, або ж визначений іншим Законом чи укладеним між сторонами договором. Законодавчі обмеження матеріально правових способів захисту цивільного права чи інтересу підлягають застосуванню з дотриманням положень статей 55, 124 Конституції України та статті 13 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, відповідно до яких кожна особа має право на ефективний засіб правового захисту, не заборонений законом.

Завданням суду при здійсненні правосуддя є забезпечення, зокрема, захисту прав і законних інтересів юридичних осіб, інтересів суспільства і держави, відтак, встановивши наявність у особи, яка звернулася з позовом, суб`єктивного матеріального права або охоронюваного законом інтересу, на захист яких подано позов, суд з`ясовує наявність чи відсутність факту порушення або оспорення і відповідно ухвалює рішення про захист порушеного права або відмовляє позивачу у захисті. Вказані норми визначають об`єктом захисту порушене, невизнане або оспорюване право чи цивільний інтерес. Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 10.09.2020 у справі № 904/3368/18.

Верховний Суд наголошував, що вказаний вище підхід є загальним і може застосовуватись при розгляді будь-яких категорій спорів, оскільки недоведеність порушення прав, за захистом яких було пред`явлено позов, у будь-якому випадку є підставою для відмови у його задоволенні (постанова Верховного Суду від 10.09.2020 у справі № 904/3368/18).

Вирішуючи питання про захист порушеного права, суд має враховувати інтереси і самого товариства і його інших учасників, тобто дотримуватися балансу інтересів учасників товариства і самого товариства, про що неодноразово зазначав Верховний Суд.

Тому важливо встановити не абстрактне, а конкретне порушене право чи інтерес акціонера для його співставлення з інтересами інших учасників та товариства, які можуть бути порушені визнанням недійсним ухваленого рішення.

Однак, у ході розгляду справи ані позивач, ані третя особа, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, належними та допустимими доказами в розумінні статей 76, 77 ГПК України не довели, порушення оскаржуваним рішенням позачергових загальних зборів їхніх прав або ж охоронюваних законом інтересів, які б підлягали захисту судом в розумінні вищенаведеного.

Зокрема, позивач та третя особа з самостійними вимогами у даній справі жодним чином не вказують, які саме негативні наслідки настали для них (як акціонерів) у зв`язку з прийняттям оскаржуваного рішення позачергових загальних зборів, якими обрано голову наглядової ради ВАТ «Меридіан» імені С.П. Корольова.

У поданих суду письмових поясненнях позивач зазначає, що прийняття оспорюваного рішення неправомочним складом наглядової ради (на оскаржуваних позачергових загальних зборах), а саме за відсутності незалежних директорів у її складі, що забезпечують право на управління акціонерів, порушує корпоративні права позивача, зокрема, на управління, оскільки такий неправомочний склад наглядової ради не вправі вирішувати питання, що стосуються справ товариства.

У цій справі позивач (акціонер товариства) стверджує про порушення порядку формування наглядової ради, що, на думку акціонера, є підставою для визнання незаконними будь-яких рішень цього органу, незалежно від їх змісту. Такий підхід фактично може заблокувати роботу товариства у випадку триваючого корпоративного конфлікту між акціонерами, він може призвести до непропорційного втручання суду у питання корпоративного управління та господарської діяльності товариства. В цій частині суд апеляційної інстанції зазначає, що враховуючи ту обставину, що однієї із підстав скликання позачергових загальних зборів - було приведення статуту відповідача у відповідність чинному законодавству, оскарження таких зборів фактично направлене на створення перешкод у приведенні статуту в у відповідність. Вказані дії свідчать фактично про те, що оскаржуючи рішення, прийняте на загальних зборах 23.02.2022 із викладених підстав, акціонери (скаржники) перешкоджають приведенню у відповідність статуту відповідача. В цій частині суд апеляційної інстанції зазначає, що сам апелянт зазначає (на аркуші 21 апеляційної скарги), що позивач окрім вимоги в травні 2021, ще двічі звертався до наглядової ради відповідача з вимогою про скликання позачергових загальних зборів акціонерів відповідача.

Разом з цим, суд апеляційної інстанції не погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що позивач, голосуючи «проти» або «утримався» від рішень, пов`язаних з приведенням статутних документів Товариства у відповідність з нормами чинного законодавства, зловживає корпоративними правами всупереч інтересам Товариства та інших акціонерів. Вказані дії помилково розцінюються судом першої інстанції як зловживання, оскільки така поведінка позивача та третьої особи із самостійними вимогами (в частині як голосування «проти» або «утримався» від рішень, пов`язаних з приведенням статутних документів, так і в частині оскарження таких рішень в судовому порядку) є правом акціонерів і не може розцінюватись як зловживання.

А тому рішення суду першої інстанції в цій частині (щодо зловживання корпоративними правами) підлягає зміні шляхом виключення зазначених висновків суду першої інстанції із мотивувальної частини рішення.

Також суд апеляційної інстанції вважає частково помилковим висновок суду першої інстанції про застосування до даних правовідносин положень Закону України "Про особливості реформування підприємств оборонно-промислового комплексу державної форми власності". В цій частині суд апеляційної інстанції враховує доводи третьої особи на стороні відповідача, викладені у відзиві на апеляційну скаргу, та зазначає наступне.

Так, відповідно до преамбули Закону України «Про особливості реформування підприємств оборонно-промислового комплексу державної форми власності» (далі - Закон 1630-ІХ) цей Закон визначає особливості правового, економічного та організаційного регулювання перетворення Державного концерну «Укроборонпром» в акціонерне товариство, державних унітарних підприємств, у тому числі казенних підприємств, що входять до складу Державного концерну «Укроборонпром», - у господарські товариства, управління 1 розпорядження їхнім майном та спрямований на забезпечення обороноздатності, економічної безпеки і захисту інтересів держави.

Водночас частиною першою статті 1 Закону 160-ІХ встановлено, що господарським товариством в оборонно-промисловому комплекс1, зокрема, є господарське товариство, пакет акцій (частка у статутному капіталі) якого належить або перебуває в управлінні уповноваженого суб?єкта управління.

Постановою Кабінету Міністрів від 04.07.2012 № 716 «Деякі питання управління Державним концерном «Укроборонпром» корпоративними правами держави» повноваження з управління корпоративними правами держави щодо ВАТ «Меридіан» ім. С.П.Корольова передано ДК «Укроборонпром».

Таким чином, ВАТ «Меридіан» ім. С.П. Корольова є господарським товариством в оборонно-промисловому комплексі та на нього поширюються ряд положень Закону 1630-1X, які стосуються господарських товариств в оборонно-промисловому комплексі в цілому. Зокрема, щодо здійснення ДК «Укроборонпром» управління корпоративними правами (частками у статутному капіталі) щодо господарських товариств в оборонно-промисловому комплексі, пакет акцій (частка у статутному капіталі) яких йому належить, та корпоративними правами держави, які передані йому в управління (стаття 7 Закону 1630-ІХ), щодо відрахування частини чистого прибутку на виплату дивідендів уповноваженому суб?єкту управління у визначені ним порядку та строки (ч. 8 «Прикінцевих та перехідних положень`Закону 1630-ІХ) тощо.

Водночас розділом II Закону 1630-IX, до якого входить стаття 6, визначено особливості створення та функціонування акціонерного товариства. На підставі пункту 6 частини 1 статті1 Закону акціонерним товариством (у розумінні Закону) є акціонерне товариство, створене суб?єктом управління (тобто Кабінетом Міністрів України) шляхом перетворення Державного концерну «Укроборонпром». При цьому частиною першою статті 3 розділу II Закону 1630-IX встановлено, що створення акціонерного товариства здійснюється на підставі рішення суб?єкта управління (тобто Кабінету Міністрів України) шляхом реорганізації Державного концерну «Укроборонпром» в порядку перетворення державного унітарного комерційного підприємства в акціонерне товариство з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.

Тобто, в розділі II Закону 1630-ІХ під акціонерним товариством мається на увазі акціонерне товариство, створене шляхом реорганізації ДК «Укроборонпром», і тому зазначена норма не поширюється на інші акціонерні товариства оборонно-промислового комплексу.

Також суд апеляційної інстанції зазначає, що на ВАТ «Меридіан» ім. С.П. Корольова не поширюється частина друга статті 18 Закону 1630-ІX, відповідно до якої компетенція органів управління товариства, порядок їх утворення, обрання і відкликання їх членів та прийняття ними рішень, доцільність включення до складу органів управління товариства незалежних членів та їх кількість, а також порядок зміни складу органів управління товариства визначаються відповідно до статуту, що затверджується загальними зборами (акціонерів/учасників), оскільки розділ VI Закону 1630-ІХ поширюється виключно на акціонерні товариства та товариства з обмеженою відповідальністю, створені шляхом перетворення підприємств -учасників ДК «Укроборонпром».

Враховуючи викладене вище, норми Закону 1630-ІХ щодо складу наглядової ради застосовуються виключно до акціонерного товариства, створеного шляхом реорганізації ДК «Укроборонпром», акціонерних товариств та товариств з обмеженою відповідальністю, створених шляхом реорганізації державних та казенних підприємств, що входять до складу ДК «Укроборонпром», та не поширюються на ВАТ «Меридіан» ім. С.П.

Вказане не було враховано судом першої інстанції при розгляді даної справи, а тому рішення суду першої інстанції у цій частині підлягає зміні.

Наведені вище висновки відповідають правовій позиції Верховного Суду, викладеній у постанові від 28.07.2022 у справі № 910/2607/21 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Меридіан Союз" до Відкритого акціонерного товариства "Меридіан" ім. С.П.Корольова третя особа, без самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача: Державний концерн "Укроборонпром" про визнання недійсними рішень, які в силу положень ч. 4 ст. 236 ГПК України підлягають врахуванню судом апеляційної інстанції.

Разом з цим, рішення (мотивувальна частина) суду першої інстанції підлягає зміні на підставі ст. 277 ГПК України (в редакції вищевикладеного). Водночас, рішення в частині відмови в задоволенні позовних вимог (резолютивна частина рішення), а також мотивувальна частина (зокрема, фактично правильно встановлені обставини) - підлягає залишенню без змін.

8. Висновки за результатами розгляду апеляційної скарги з посиланням на норми права, якими керувався суд апеляційної інстанції

Відповідно до ч. 2 ст. 275 ГПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове рішення у відповідній частині або змінити рішення. Підставами для зміни судового рішення є неправильне застосування норм матеріального права (ч. 1 ст. 277 ГПК України).

Отже, Північний апеляційний господарський суд зазначає, що суд першої інстанції, ухвалив по суті правильне рішення про відмову у позові, однак з іншим мотивів із помилковим застосуванням (в частині) Закону України «Про особливості реформування підприємств оборонно-промислового комплексу державної форми власності», а також помилково зазначивши про зловживання позивачем та третьою особою своїми правами шляхом оскарження рішення позачергових загальних зборів та не погоджуючись із рішеннями наглядової ради, що є підставою для зміни мотивувальної частини рішення.

Таким чином, на підставі ст. 2, 4, 269, 270, п. 2 ч. 1 ст. 275, ст. 277 ГПК України - суд апеляційної інстанції дійшов висновку про необхідність зміни рішення суду першої інстанції, шляхом викладення її мотивувальної частини в редакції даної постанови.

Керуючись ст. 2, 129, 269, 270, ст. 275-277, ст. 281 - 283 ГПК України, Північний апеляційний господарський суд,

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційні скарги ОСОБА_1 та Товариства з обмеженою відповідальністю "Меридіан Союз" на рішення Господарського суду міста Києва від 02.02.2023 у справі № 910/3777/22 - залишити без задоволення.

2. Рішення Господарського суду міста Києва від 02.02.2023 у справі № 910/3777/22 - змінити, виклавши його мотивувальну частину в редакції даної постанови.

3. В решті рішення Господарського суду міста Києва від 02.02.2023 у справі № 910/3777/22 - залишити без задоволення.

4. Судовий збір, понесений у зв`язку з переглядом справи в суді апеляційної інстанції, покласти на скаржників.

5. Матеріали справи повернути до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду у порядку, передбаченому ст. 286 - 291 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст постанови складено 31.07.2023.

Головуючий суддя О.М. Коротун

Судді А.Г. Майданевич

В.В. Сулім