ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

"25" липня 2023 р. Справа № 911/1926/23

Господарський суд Київської області у складі судді Яреми В.А., перевіривши матеріали Акціонерного товариства комерційного банку "Приватбанк"

до Фізичної особи-підприємця Багірової Зої Наміківної

про стягнення 81 766,68 гривень

встановив:

Через канцелярію Господарського суду Київської області надійшла позовна заява Акціонерного товариства комерційного банку "Приватбанк" до Фізичної особи-підприємця Багірової Зої Наміківної про стягнення 81 766,68 гривень, з яких: 66 666,68 грн заборгованості за кредитом, 6 700,00 грн заборгованості за відсотками, нарахованими на прострочену заборгованість та 8 400,00 грн заборгованості за відсотками у вигляді щомісячної комісії.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 05.07.2023 у справі №911/1926/23 позовну заяву Акціонерного товариства комерційного банку "Приватбанк" залишено без руху, виявлені недоліки постановлено усунути протягом десяти днів з дня вручення зазначеної ухвали.

Згідно ч.ч. 5, 6, 7 ст. 242 Господарського процесуального кодексу України учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності в особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення, якщо така адреса відсутня.

Днем вручення судового рішення є, зокрема, день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи;

Якщо судове рішення надіслано на офіційну електронну адресу пізніше 17 години, судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення.

Якщо копію судового рішення вручено представникові, вважається, що його вручено й особі, яку він представляє.

Так, копію ухвали Господарського суду Київської області від 05.07.2023 у справі №911/1926/23 судом направлено позивачу:

- 05.07.2023 на вказану у позовній заяві адресу електронної пошти представника позивача, адвоката Савіхіної А.М. - ІНФОРМАЦІЯ_1 ;

- засобами поштового зв`язку на адресу, вказану позивачем у позовній заяві, що є офіційною адресою місцезнаходження АТ КБ "Приватбанк" згідно даних Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

З наявних в автоматизованій системі "Діловодство спеціалізованого суду" (ДСС) відомостей слідує, що ухвалу Господарського суду Київської області від 05.07.2023 у справі №911/1926/23 доставлено до електронного кабінету (електронної пошти) Акціонерного товариства комерційного банку "Приватбанк" 05.07.2023 о 16:54.

З огляду на викладене вище суд дійшов висновку, що днем вручення позивачу ухвали про залишення позову без руху є день доставлення ухвали суду до електронного кабінету позивача - 05.07.2023, а тому останнім днем строку для усунення виявлених судом недоліків позовної заяви є 17.07.2023.

24.07.2023 через канцелярію Господарського суду Київської області від позивача надійшли:

- клопотання про продовження строку для усунення недоліків позовної заяви;

- заява про усунення недоліків за вих. №20230710/1007 від 19.07.2023 разом з новою редакцією позовної заяви.

Так, заяву про усунення недоліків позовної заяви разом з новою редакцією позовної заяви надіслано до суду засобами поштового зв`язку 20.07.2023.

Водночас надіслане 24.07.2023 на електронну пошту суду клопотання про продовження строку мотивовано тим, що у позивача виникла необхідність у продовженні строку для усунення недоліків позовної заяви у зв`язку з очікуванням від поштового оператора доказів направлення копії позовної заяви (в новій редакції) відповідачу.

Відповідно до приписів ст. ст. 113, 118, ч.ч. 1, 2 ст. 119 Господарського процесуального кодексу України строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом.

Право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку.

Суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

За змістом частин першої та четвертої статті 119 Господарського процесуального кодексу України пропущений учасником процесуальний строк може бути поновлений судом за умови вчинення учасником процесуальної дії, для вчинення якої було встановлено строк, подання учасником заяви про поновлення процесуального строку та визнання причин пропуску строку поважними, крім випадків, коли ГПК України встановлено неможливість такого поновлення.

Натомість відповідно до частини другої статті 119 Господарського процесуального кодексу України за заявою учасника може бути продовжений тільки строк, який встановлений судом і який не сплив на час звернення учасника справи із заявою.

Поряд з тим, у тих випадках, коли суду процесуальним законом надано право встановити строк в межах певного строку, встановленого ГПК України, суд також не може продовжити строк понад встановлений ГПК України строк.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 07.09.2020 у справі №910/1426/20 та від 12.03.2019 у справі №922/1070/18.

Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Отже, приписами частини другої статті 174 ГПК України закріплено крайній процесуальний строк на усунення недоліків заяви/скарги, який не може бути продовжено судом у порядку частини другої статті 119 ГПК України, оскільки його максимальна межа визначена законом - ГПК України.

За таких обставин, оскільки згідно ухвали 05.07.2023 у справі №911/1926/23 позивачу встановлено максимальний строк для усунення недоліків - 10 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, який відповідно збіг 17.07.2023 та не може бути продовжений у порядку частини другої статті 119 ГПК України, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання Акціонерного товариства комерційного банку "Приватбанк" про продовження строку для усунення недоліків позовної заяви.

З огляду зроблених вище висновків суд звертає увагу на те, що:

- норми ГПК України щодо процесуальних строків, у тому числі в частині порядку їх продовження/поновлення є, по суті, пільгою, яка може застосовуватись як виняток із загального правила, оскільки в іншому випадку нівелюється значення чіткого визначення законодавцем кожного з процесуальних строків;

- приписами ГПК України не передбачено обов`язку суду автоматично поновлювати пропущений учасником справи строк, тоді як у разі пропуску строку заявник повинен: 1) порушити питання про поновлення цього строку шляхом заявлення відповідного клопотання про поновлення строку; 2) викласти у клопотанні обґрунтування поважності причин пропуску цього строку, зокрема щодо наявності обставин, які є об`єктивно непереборними, незалежними від волевиявлення сторони та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для вчинення процесуальних дій.

Також з огляду наведеного суд вважає за необхідне звернутися до викладеної у постанові Верховного Суду від 20.04.2023 у справі №920/367/17 правової позиції, згідно якої:

- якщо учасник надав суду телефон та електронну адресу, зазначивши їх у заяві (скарзі), то слід припустити, що учасник бажає, принаймні не заперечує, щоб ці засоби комунікації використовувалися судом, що, своєю чергою, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них;

- суд, який комунікує з учасником справи з допомогою повідомлених ним засобів комунікації, діє правомірно та добросовісно, а тому слід виходити з "презумпції обізнаності": особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення, а самого лише заперечення учасника про неотримання повідомлення недостатньо, щоб спростувати цю презумпцію;

- суд, який добросовісно інформує учасника справи з наміром забезпечити здійснення правосуддя, не повинен нести "ризик незнання" учасника, який надав суду свої номери та адреси, але не користується чи не стежить за ними.

Оскільки заяву про усунення недоліків за вих. за вих. №20230710/1007 від 19.07.2023 разом з позовом у новій редакції подано позивачем до суду 20.07.2023, тобто після закінчення процесуального строку для вчинення відповідної процесуальної дії, суд дійшов висновку, що така заява підлягає залишенню без розгляду, а виявлені судом недоліки у встановлений строк не усунуто.

Інших заяв та/або клопотань, спрямованих на усунення недоліків позовної заяви, у тому числі разом із заявою про поновлення пропущеного строку для вчинення відповідної процесуальної дії станом на момент постановлення даної ухвали від позивача не надійшло.

Згідно з частинами 4, 6, 7 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків. Про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу, яку може бути оскаржено.

За таких обставин, оскільки позивач не усунув недоліки позовної заяви у встановлений строк, тоді як у задоволенні клопотання про продовження строку для усунення недоліків позовної заяви, відмовлено, а подану позивачем поза межами строку заяву про усунення недоліків залишено без розгляду, суд дійшов висновку про повернення позовної заяви Акціонерного товариства комерційного банку "Приватбанк" з доданими до неї документами, а також заяви про усунення недоліків разом з додатками, в порядку ч. 4 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України.

Суд вважає за необхідне звернути увагу позивача на приписи ч. 8 ст. 174 ГПК України, відповідно до яких повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення недоліків.

До того ж суд вважає за необхідне наголосити на тому, що:

- сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження, зокрема позивач, як ініціатор провадження, є безпосередньо зацікавленим вчиняти дії з метою одержання інформації про хід та стан справи;

- обставини надіслання представнику позивача ухвали суду на електронну пошту, у тому числі і шляхом доставки в електронний кабінет свідчать про можливість позивача бути обізнаним із вказаним рішенням суду та усунути недоліки позовної заяви у встановлені законом строки;

- наявність у позивача певних процесуальних прав не звільняє відповідного учасника справи від дотримання передбаченого ст. ст. 118, 119 ГПК України порядку подання клопотання з метою, зокрема, поновлення процесуального строку та доведення у такому клопотанні наявності поважних причин для вчинення відповідної процесуальної дії, яка у даному разі не може бути здійснена судом за власною ініціативою.

Керуючись ч. ч. 4, 6, 7 ст. 174, ст. ст. 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

постановив:

1. У задоволенні клопотання Акціонерного товариства комерційного банку "Приватбанк" про продовження строку для усунення недоліків позовної заяви відмовити.

2. Позовну заяву Акціонерного товариства комерційного банку "Приватбанк" з доданими до неї документами, а також заяву про усунення недоліків разом з додатками повернути.

Ухвала складена та підписана 25.07.2023, набирає законної сили з моменту її підписання суддею у відповідності до ч. 2 ст. 235 Господарського процесуального кодексу України та може бути оскаржена у апеляційному порядку - до Північного апеляційного господарського суду протягом десяти днів з моменту її складення у відповідності до ч. 1 ст. 256 Господарського процесуального кодексу України.

Суддя В.А. Ярема