УХВАЛА

24 липня 2023 року

м. Київ

cправа № 910/4490/22

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Кондратова І.Д. - головуючий, судді - Вронська Г.О., Студенець В.І.,

розглянувши касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Голденфлора"

на рішення Господарського суду міста Києва

(суддя - Сташків Р.Б.)

від 14.09.2022

та постанову Північного апеляційного господарського суду

(головуючий - Козир Т.П., судді - Коробенко Г.П., Кравчук Г.А.)

від 20.06.2023

у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Голденфлора"

до: 1. Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів;

2. Державного підприємства "Сетам"

про визнання переможцем електронних торгів, визнання електронних торгів такими, що відбулися та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

1. У червні 2022 року Товариство з обмеженою відповідальністю "Голденфлора" (далі - Товариство) звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів (далі - АРМА) та Державного підприємства "СЕТАМ" (далі - Підприємство), у якому просило суд:

- визнати Товариство переможцем електронних торгів із реалізації арештованих активів, а саме - техніки нової та вживаної: мобільні телефони, годинники, ноутбуки, процесори, плати, навушники, зарядні пристрої, чохли для техніки та інше (лот №511441) (далі - Майно), що проведені Підприємством 29.04.2022;

- визнати вказані електронні торги такими, що відбулися;

- зобов`язати АРМА оформити та видати Товариству акт про реалізацію на електронних торгах арештованих активів, а саме - Майна.

2. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що дії АРМА щодо припинення електронних торгів та відмови у видачі Товариству акта про реалізацію Майна на електронних торгах є протиправними, вчиненими з порушенням вимог пунктів 11 та 22 Порядку реалізації арештованих активів на електронних торгах, які затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 27 вересня 2017 року №719 (далі - Порядок) та прав Товариства, як переможця електронних торгів.

3. Рішенням Господарського суду міста Києва від 14.09.2022 у позові відмовлено.

4. Суд першої інстанції дійшов висновку, що реалізація спірного майна відбувалася із порушенням вимог чинного законодавства у зв`язку з чим АРМА правомірно припинило спірні електронні торги та зняло вказане майно з реалізації, оскільки вона не була завершена, і у АРМА існували обґрунтовані причини вважати, що зазначене майно реалізується за заниженою ціною, що може призвести до його продажу за ціною нижче граничної вартості.

5. Постановою Північного апеляційного господарського суду від 10.11.2022 скасовано рішення Господарського суду міста Києва від 14.09.2022 та прийнято нове, яким позов задоволено повністю.

6. Постановою Верховного Суду від 15.03.2023 касаційну скаргу АРМА задоволено частково, постанову суду апеляційної інстанції скасовано, а справу направлено на новий розгляд до Північного апеляційного господарського суду.

7. Верховний Суд виходив з того, що для правильного вирішення справи необхідно встановлення обставин, зокрема, щодо обґрунтованості ринкової ціни товару та ціни, яка була визначена за результатами проведених торгів та оцінка відповідних доказів, але суд першої інстанції, зосередившись на праві АРМА припинити торги, зазначеного не врахував, а суд апеляційної інстанції таку помилку не виправив.

8. Після нового розгляду 20.06.2023 Північний апеляційний господарський суд ухвалив постанову, якою рішення суду першої інстанції залишив в силі.

9. Суд апеляційної інстанції погодився із висновком суду першої інстанції, що АРМА мало право на підставі пункту 11 Положення та Порядку припинити електронні торги та зняти Майно з реалізації, оскільки реалізація майна не була завершена та відомості про факт такого завершення не були внесені до інформаційного повідомлення відповідно до пункту 5 Розділу VII Правил електронних торгів арештованими активами, затверджені наказом Підприємства № 17 від 15.02.2021 (далі - Правила), у редакції наказу №113 від 24.11.2021.

Також суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що реалізація майна відбулась за цінами, нижчими за ринкові, оскільки у липні 2022 року суб`єкт оціночної діяльності ТОВ "Агенція консалтингових послуг" провела оцінку Майна та було складено звіт про оцінку станом на 18.07.2022 року, згідно з яким оцінка була здійснена порівняльним методом та становить 85 293 931,00 грн.

Суд апеляційної інстанції відхилив клопотання скаржника про долучення до матеріалів справи висновку експерта за результатами проведення товарознавчої експертизи від 14.06.2023 №3388, згідно з яким вартість арештованих активів станом на 29.04.2022 складає 16 633 720,51 грн, а також не прийняв подану АРМА рецензію від 11.08.2022 (додана до пояснень від 03.05.2023) на підставі статті 269 ГПК України, оскільки такі докази були відсутні на момент прийняття рішення суду першої інстанції.

10. 07.07.2023 Товариство подало до Верховного Суду через систему "Електронний суд" касаційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої та апеляційної інстанцій та ухвалити нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити повністю.

11. 17.07.2023 скаржник через систему "Електронний суд" направив до Верховного Суду доповнення до касаційної скарги, у межах строку для звернення з касаційною скаргою.

12. На виконання вимог пункту 5 частини другої статті 290 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) підставами, на яких подається касаційна скарга, скаржник визначає пункти 1 та 4 частини другої статті 287 цього Кодексу.

13. В обґрунтування скаржник посилається на те, що суди попередніх інстанцій дійшли помилкового висновку, що АРМА мала право припинити електронні торги, оскільки помилково ототожнили момент завершення торгів із внесенням відомостей до інформаційного повідомлення, а не з моменту підписання протоколу. За висновком суду цей строк існує до моменту внесення організатором торгів на підставі листа АРМА відомостей про факт завершення реалізації майна (виконання переможцем його обов`язків щодо розрахунку та отримання майна), а на думку скаржника припинення торгів можливе лише до моменту формування протоколу, яким підтверджується укладення договору купівлі-продажу, а припинення торгів після укладення договору фактично є односторонньою відмовою від договору. Скаржник зазначає, що суди попередніх інстанцій неправильно застосували норми права, зокрема:

- статей 650, 655, 656 Цивільного кодексу України, і не врахували висновки, викладені у постановах Великої Палати Верховного Суду від 23.10.2019 у справі № 922/3537/17 (пункти 42-44), від 15.06.2021 у справі № 922/2416/17 (пункт 7.4), від 22.06.2021 у справі № 200/606/18 (пункти 45-47), від 15.09.2022 у справі № 910/12525/20 (пункт 103), від 19.06.2018 у справі № 910/5640/16, а також у постановах Касаційного господарського суду в складі Верховного Суду від 15.12.2021 у справі № 910/8209/19, від 16.09.2022 у справі № 910/3402/19 та від 15.03.2023 у цій справі, що процедура набуття майна на прилюдних торгах є різновидом договору купівлі-продажу;

- статей 651 - 654 ЦК України, не врахували висновки Верховного Суду, викладені у постановах від 24.11.2021 у справі № 357/15284/18, від 21.12.2021 у справі № 668/10350/15; від 02.11.2022 у справі № 146/1094/21, щодо з`ясування наявності права, передбаченого договором або законом, відмовитися від укладення уже укладеного правочину;

- частини другої статті 638 ЦК України та пункту 4 Розділу VII Правил, і не врахували висновки, викладені у постановах Великої Палати Верховного Суду від 22.06.2021 у справі № 200/606/18 (пункти 47-50); від 23.10.2019 у справі 922/3537/17 (пункти 44 - 47), Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 16.09.2022 у справі № 910/3402/19, що моментом укладення договору купівлі-продажу є момент визначення переможця торгів, тобто момент акцепту його пропозиції; протокол електронних торгів підписується організатором та переможцем і є доказом укладення договору купівлі-продажу продавцем та переможцем торгів за ціною, визначеною у протоколі; подальше оформлення та підписання договору купівлі-продажу як окремого документа положеннями Порядку та Правил не передбачене;

- статей 525, 598 ЦК України, і не врахували висновки, викладені у постановах Верховного Суду від 05.07.2019 у справі № 916/1684/18, від 24.11.2021 у справі № 357/15284/18, від 02.11.2022 у справі № 146/1094/21, що якщо встановлена відсутність підстав для односторонньої відмови від договору, то такий односторонній правочин не зумовлює розірвання договору;

- пункти 10, 11 та 22 Порядку, і не врахували висновки, викладені у постановах Верховного Суду від 06.07.2022 у справі № 914/2618/16 (правовою підставою сплати покупцем (переможцем торгів) коштів як покупної ціни за придбане майно є договір купівлі-продажу, укладений на торгах); Великої Палати Верховного Суду від 19.06.2018 у справі № 910/5640/16 (акт про реалізацію активів, є волевиявленням продавця щодо передання проданого майна у володіння покупцю, а не оформленням договірних відносин купівлі - продажу майна на публічних торгах); Верховного Суду України від 24.10.2012 у справі № 6-116цс12 та від 13.02.2013 у справі № 6-174цс12, а також Великої Палати Верховного Суду від 23.10.2019 у справі № 922/3537/17, від 07.07.2020 у справі № 438/610/14, Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 23.11.2022 у справі №461/4262/17(щодо процедури реалізації майна на прилюдних торгах);

- статті 202 ГК України, статей 598, 599, 693 ЦК України, і не врахували висновки, викладені у постановах Верховного Суду від 28.02.2019 у справі № 912/2275/17, від 30.07.2018 у справі № 904/4899/18, від 09.04.2020 у справі № 910/4962/18, від 09.03.2023 у справі № 910/5041/22, щодо оплати товару та повернення плати за нього;

- статті 228 ЦК України, і не врахували висновки, викладені у постановах Верховного Суду від 13.10.2020 у справі № 910/12692/18, від 13.06.2023 у справі № 914/2599/19, від 20.10.2021 у справі № 910/4089/20, від 15.12.2021 у справі 910/6271/17, що для нікчемного правочину очевидним є те, що особа має намір вчинити такі дії, які є суспільно небезпечними, порушують норми публічного права; зазвичай такі дії цілеспрямовано порушують публічний порядок, тобто особа саме це має на меті, усвідомлює, що її дії насправді не є правочином, а суспільно небезпечним правопорушенням. Скаржник зазначає, що суди першої та апеляційної інстанції не перевірили наявність та не встановили вини сторін правочину у формі умислу на досягнення протиправного результату, що не дозволяє кваліфікувати правочин з придбання майна на електронних торгах, як нікчемний.

14. Обґрунтовуючи підставу касаційного оскарження судових рішень, передбачену пунктом 4 частини другої статті 287 ГПК України, скаржник зазначає, що суд апеляційної інстанції порушив норми частини першої статті 43, статті 80, частин першої, другої статті 269, частини п`ятої статті 310, частини першої статті 316 ГПК України, оскільки не встановив обґрунтованість/необґрунтованість ціни арештованих активів, яка сформована за результатом електронних торгів їх дійсній ринковій вартості (чи не є така ціна (вартість) нижчою, вищою чи відповідною ринковій) та безпідставно відмовив у клопотанні про долучення до матеріалів справи та дослідження поданого Товариством висновку судового експерта, яким було визначено ринкову вартість арештованих активів на дату проведення спірних електронних торгів, що унеможливило встановлення фактичних обставин, які мають значення для правильного вирішення справи (пункт 3 частини третьої статті 310 ГПК України).

15. Скаржник не погоджується з визначеним розміром ціни майна та вважає, що суди неправильно застосували норми пунктів 64 та 58 постанови Кабінету Міністрів України від 10.09.2003 року № 1440 "Про затвердження Національного стандарту № 1 "Загальні засади оцінки майна і майнових прав", статті 21 Закону про АРМА, пункти 8, 16 Порядку, і та не врахували висновки, викладені у постанові Верховного Суду від 15.03.2023 у цій справі, що реалізація арештованого майна за цінами, які є нижчими від ринкових прямо суперечить вимогам законодавства і, у випадку укладення такого правочину, АРМА буде вимушена звертатись до суду щодо його недійсності. Також скаржник посилається на висновки Верховного Суду, викладені у постановах від 12.11.2019 у справі № 911/3848/15, від 20.10.2021 у справі № 910/2592/19, від 07.07.2021 у справі №914/1901/16, щодо визначення (формування) ринкової ціни.

16. З огляду на зміст касаційної скарги та доданих до неї матеріалів, ураховуючи її відповідність вимогам параграфу 1 глави 2 Розділу IV ГПК України, Верховний Суд дійшов висновку, що підстави для залишення касаційної скарги без руху, повернення касаційної скарги чи відмови у відкритті касаційного провадження відсутні, тому відкриває касаційне провадження у справі з підстав, передбачених пунктами 1 та 4 частини другої статті 287 ГПК України.

17. Також 13.07.2023 Товариство подало до Верховного Суду через систему "Електронний суд" заяву про зупинення дії рішення Господарського суду міста Києва від 14.09.2022 та постанови Північного апеляційного господарського суду від 20.06.2023 до закінчення їх перегляду в касаційному порядку.

18. В обґрунтування клопотання заявник посилається на те, що з набранням законної сили рішенням, яким у задоволенні позову відмовлено в повному обсязі, вжиті постановою Північного апеляційного господарського суду від 10.08.2022 року у справі № 910/4490/22 заходи забезпечення позову втрачають свою дію.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 12.07.2023 у цій справі скасовано заходи забезпечення позову.

Заявник вважає, що відповідно до положень частини дев`ятої статті 145 ГПК України скасування заходів забезпечення позову напряму залежить від дії рішення у справі та є частиною такого рішення, тому, навіть у разі викладення процесуального рішення про скасування заходів забезпечення позову окремою ухвалою, зупинення дії постанови Північного апеляційного господарського суду від 20.06.2023 у цій справі матиме наслідком і зупинення дії ухвали від 12.07.2023 про скасування заходів забезпечення позову Товариства та, відповідно неможливість відчуження відповідачами спірного майна іншим особам до розгляду цієї справи.

19. Суд касаційної інстанції розглянув клопотання про зупинення дії судових рішень та дійшов висновку, що підстави для його задоволення відсутні з таких мотивів.

20. Частиною першою статті 332 ГПК України визначено, що суд касаційної інстанції за заявою учасника справи або за своєю ініціативою може зупинити виконання оскарженого рішення суду або зупинити його дію (якщо рішення не передбачає примусового виконання) до закінчення його перегляду в касаційному порядку.

21. Відповідно до абзацу 2 частини четвертої статті 294 ГПК України за наявності клопотання особи, яка подала касаційну скаргу, суд у разі необхідності вирішує питання про зупинення виконання рішення суду або зупинення його дії, якщо зупинити його виконання неможливо.

22. Законом не визначений перелік підстав, за наявності яких суд має право зупинити виконання оскарженого рішення суду або його дію. Свобода суддівського розсуду не є необмеженою, оскільки такі дії суд вчиняє після набрання рішенням законної сили, а однією з основних засад судочинства в Україні є обов`язковість судового рішення (пункт 9 частини першої статті 129 Конституції України). Тому зупинення виконання (дії) рішення суду допускається лише у виняткових випадках.

23. Заявник має обґрунтувати та довести, що не зупинення дії рішення або його виконання може мати незворотні наслідки.

24. Проста незгода з мотивами ухваленого рішення не є достатньою підставою для зупинення його виконання (дії), оскільки правильність застосування норм права суд касаційної інстанції перевіряє, переглядаючи судові рішення по суті, а не на стадії відкриття касаційного провадження.

25. Відповідно до сформованої судової практики суд при вирішенні питання про зупинення виконання (дії) рішення враховує такі обставини: ймовірності утруднення повторного розгляду справи або неможливість здійснення повороту виконання рішення внаслідок можливого скасування судового рішення, необхідність забезпечення збалансованості інтересів сторін, запобігання порушенню прав осіб, які брали участь у справі, а також осіб, які не брали такої участі, але рішенням суду вирішено питання про їх права, свободи чи обов`язки, негайне виконання може завдати значної шкоди (призвести до знищення майна, втрати репутації) або призвести до інших негативних наслідків, які не можна буде виправити. Таке питання вирішується за заявою учасника справи або за ініціативою суду з урахуванням конкретних обставин справи.

26. Оскільки рішенням суду першої інстанції, яке залишено без змін за наслідками його апеляційного перегляду, відмовлено у задоволенні позову, то воно не породжує юридичних наслідків для учасників справи, тому відсутні підстави для зупинення дії оскаржуваних рішення суду першої інстанції та постанови суду апеляційної інстанції.

27. Крім того, Верховний Суд зазначає, що частиною першою статті 332 ГПК України передбачено можливість зупинення виконання (дії) саме оскарженого рішення суду до закінчення його перегляду в касаційному порядку.

28. У клопотанні скаржник фактично просить зупинити дію ухвали Північного апеляційного господарського суду від 12.07.2023 у цій справі, якою скасовано заходи забезпечення позову, проте остання не є предметом касаційного оскарження за поданою касаційною скаргою.

29. З цих підстав Верховний Суд відмовляє у задоволенні клопотання про зупинення дії оскаржуваних судових рішень.

Керуючись нормами статей 234, 288, 290, 294, частини четвертої статті 197, пунктами 1, 4 частини другої статті 287, частини третьої статті 301 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд

У Х В А Л И В:

1. Відкрити касаційне провадження у справі № 910/4490/22 за касаційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "Голденфлора" на рішення Господарського суду міста Києва від 14.09.2022 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 20.06.2023.

2. Призначити до розгляду касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Голденфлора" у справі № 910/4490/22 на 05 вересня 2023 року о 10:40 год у відкритому судовому засіданні у приміщенні Касаційного господарського суду за адресою: м. Київ, вул. О. Копиленка, 6, в залі судових засідань № 2 (кабінет № 209).

3. Явка учасників справи в судове засідання не є обов`язковою.

4. Відмовити Товариству з обмеженою відповідальністю "Голденфлора" у задоволенні клопотання про зупинення дії рішення Господарського суду міста Києва від 14.09.2022 та постанови Північного апеляційного господарського суду від 20.06.2023 у справі № 910/4490/22.

5. Встановити відповідачам строк для подання відзиву на касаційну скаргу з доказами надсилання копій відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи до 21 серпня 2023 року.

6. Роз`яснити учасникам справи, що вони мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, в тому числі поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів та електронного підпису згідно з вимогами Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положень, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

7. Витребувати з Господарського суду міста Києва або Північного апеляційного господарського суду матеріали справи № 910/4490/22.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Головуючий І. Кондратова

Судді Г. Вронська

В. Студенець

До уваги учасників судового процесу!

Суди продовжують працювати. Проте в умовах воєнного стану проведення відкритих судових засідань має певні особливості щодо належного повідомлення учасників процесу про час та місце судових засідань, явки до суду та забезпечення безпеки відвідувачів. Неявка сторін з невідомих причин може завадити своєчасному розгляду справи навіть за умови явки представників інших сторін.

Просимо дотримуватися процесуальних норм, виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу:

- максимально реалізувати право на участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду, передбачене статтею 197 Господарського процесуального кодексу України;

- за відсутності нагальної потреби в участі в судовому засіданні в приміщенні Касаційного господарського суду подати клопотання про розгляд справи без участі учасників справи, а за наявності такої потреби - повідомити про це суд.

Про свій вибір просимо завчасно повідомити суд поштою чи в електронному вигляді із застосуванням електронного цифрового підпису на електронну адресу суду () або використати для цього підсистему Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи "Електронний суд".

Звертаємо увагу на особливості розгляду справи в особливий період (на період дії правового режиму воєнного стану) та порядок дій учасників судового процесу під час сигналу "Повітряна тривога":

- після надходження сигналу "Повітряна тривога" розгляд справ, призначених до розгляду у відкритому судовому засіданні, не здійснюється. У судовому засіданні буде оголошуватися перерва;

- розгляд справ відбудеться через 30 хвилин після відбою тривоги у порядку черговості відповідно до переліку справ, призначених до розгляду у відкритому судовому засіданні. У разі, якщо повітряна тривога триватиме після 15:00 год, судові справи будуть зняті з розгляду. Про дату, час і місце наступного судового засідання учасники справи будуть повідомлені ухвалою;

- найближча до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду (вул. О. Копиленка, 6) захисна споруда, визначена Київською міською державною адміністрацією, для укриття населення під час сигналу "Повітряна тривога", розташована на: вул. Лейпцизька,2 (2-ий під`їзд). Захисними спорудами визначено також станції метро "Печерська" та "Арсенальна";

- до повідомлення про закінчення повітряної тривоги заборонено пропуск учасників судового процесу на територію Верховного Суду;

- якщо за об`єктивних обставин учасник справи не може прибути в судове засідання після відбою тривоги, рекомендовано подати клопотання про відкладення судового засідання з наведенням поважних причин або про проведення відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

Касаційний господарський суд