номер провадження справи 17/184/22
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЗАПОРІЗЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

19.07.2023 Справа № 908/2339/22

м. Запоріжжя

Суддя господарського суду Запорізької області Корсун В.Л., при секретарі судового засідання Василенко В.В., розглянувши розглянувши заяву державного підприємства Національна атомна енергогенеруюча компанія Енергоатом в особі відокремленого підрозділу Запорізька атомна електрична станція за вих. від 06.07.23 про відстрочення виконання судового рішення по справі № 908/2339/22

за позовною заявою: товариства з обмеженою відповідальністю Науково-виробниче підприємство Дніпрометцентр, 49000, м. Дніпро, пр. Мануйлівський, буд. 11, прим. 32

до відповідача: державного підприємства Національна атомна енергогенеруюча компанія Енергоатом (01032, м. Київ, вул. Назарівська, буд. 3) в особі відокремленого підрозділу Запорізька атомна електрична станція, 71503, Запорізька область, м. Енергодар, вул. Промислова, буд. 133

адреса для листування: 69000, м. Запоріжжя, вул. Шенвізська, буд. 2, Кризовий центр

про стягнення 3 411 176,73 грн

У судовому засіданні приймали /не приймали/ участь:

від позивача: не з`явився

від іфдповідача: Гриценко В.С., витяг з ЄДР (в режимі відеоконференції)

СУТЬ СПОРУ:

Рішенням Господарського суду Запорізької області від 22.03.23 у справі № 908/2339/22 позовні вимоги товариства з обмеженою відповідальністю Науково-виробниче підприємство Дніпрометцентр (далі ТОВ НВП Дніпрометцентр) до державного підприємства Національна атомна енергогенеруюча компанія Енергоатом в особі відокремленого підрозділу Запорізька атомна електрична станція (надалі ДП НАЕК Енергоатом в особі ВП ЗАЕС) про стягнення заборгованості за договором поставки продукції від 20.11.20 № 433(7)20УК/ у розмірі 3 411 176,73 грн., а саме: 2 490 475,56 грн. основного боргу, 133 471,78 грн. 3 % річних та 787 229,39 грн. інфляційних втрат задоволено частково. Вирішено стягнути з ДП НАЕК Енергоатом в особі ВП ЗАЕС на користь ТОВ НВП Дніпрометцентр основний борг у сумі 2 490 475,56 грн., інфляційні втрати у сумі 746 888,76 грн., 3% річних у сумі 131 796,57 грн. та 50 537,41 грн. судового збору.

На виконання рішення Господарського суду Запорізької області від 22.03.23 по справі № 908/2339/22, судом 28.04.23 видано відповідний наказ.

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 26.06.23 судом відмовлено у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою державного підприємства Національна атомна енергогенеруюча компанія Енергоатом в особі відокремленого підрозділу Запорізька атомна електрична станція на рішення Господарського суду Запорізької області від 22.03.23 у справі № 908/2339/2, апеляційну скаргу від 28.04.23 з додатками , а також заяву про усунення недоліків від 22.06.23 з додатками повернуто скаржнику.

06.07.23 до суду в системі Електронний суд надійшла заява ДП НАЕК Енергоатом в особі ВП ЗАЕС за вих. від 06.07.23 про відстрочення виконання судового рішення по справі № 908/2339/22, в якій представник останнього просить суд відстрочити виконання рішення Господарського суду Запорізької області від 22.03.23 у справі № 908/2339/22, за яким ВП ЗАЕС стягнуто основний борг у сумі 2 490 475,56 грн., інфляційні втрати у сумі 746 888,76 грн., 3% річних у сумі 131 796,57 грн. та 50 537,41 грн. судового збору, на період дії воєнного стану в Україні.

Протоколом передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 07.07.23 вказану вище заяву передана на розгляд судді Корсун В.Л.

Ухвалою від 10.07.23 судом призначено заяву державного підприємства Національна атомна енергогенеруюча компанія Енергоатом в особі відокремленого підрозділу Запорізька атомна електрична станція за вих. від 06.07.23 про відстрочення виконання судового рішення по справі № 908/2339/22 до розгляду у судовому засіданні на 19.07.23 о 12 год. 00 хв.

13.07.23 до суду в системі Електронний суд надійшла заява за вих. від 13.07.23, в якій представник ДП НАЕК Енергоатом в особі ВП ЗАЕС Гриценко В.С. просить суд про проведення судового засідання в режимі відеоконференції 19.07.23 о 12 год. 00 хв. поза межами приміщення суду у справі № 908/2339/22.

Ухвалою від 14.07.23 судом задоволено зяву представника ДП НАЕК Енергоатом в особі ВП ЗАЕС Гриценко В.С. за вих. від 13.07.23 про проведення судового засідання в режимі відеоконференції 19.07.23 о 12 год. 00 хв. поза межами приміщення суду у справі № 908/2339/22.

17.07.23 на електронну адресу суду від ТОВ НВП Дніпрометцентр надійшли:

- відзив за вих. від 17.07.23 № 17/07/23-1 на заяву, в якому представник останнього просить суд відмовити відповідачу в задоволенні заяви за вих. від 06.07.23 про відстрочення виконання судового рішення по справі № 908/2339/22;

- клопотання за вих. від 17.07.23 № 17/07/23-2, в якому представник просить суд провести судове засідання 19.07.23 без присутності уповноваженого представника позивача.

Представник відповідача в судовому засіданні 19.07.23 підтримала заяву за вих. від 06.07.23 про відстрочення виконання судового рішення по справі № 908/2339/22 та просить суд відстрочити виконання рішення Господарського суду Запорізької області від 22.03.23 у справі № 908/2339/22, за яким ВП ЗАЕС стягнуто основний борг у сумі 2 490 475,56 грн., інфляційні втрати у сумі 746 888,76 грн., 3% річних у сумі 131 796,57 грн. та 50 537,41 грн. судового збору, на період дії воєнного стану в Україні.

Представник позивача в судове засідання 19.07.23 не з`явився. Про дату, час та місце повідомлений належним чином у відповідності до законодавства.

Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 331 ГПК України, за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Заява про встановлення або зміну способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення розглядається у десятиденний строк з дня її надходження у судовому засіданні з повідомленням учасників справи.

Враховуючи обмежений строк розгляду заяви про відстрочення (розстрочення) виконання рішення, суд вважає за можливе розглянути заяву ДП Національна атомна енергогенеруюча компанія Енергоатом в особі відокремленого підрозділу Запорізька атомна електрична станція за вих. від 06.07.23 про відстрочення виконання судового рішення по справі № 908/2339/22 за відсутності представника ТОВ НВП Дніпрометцентр.

Розглянувши заяву ДП НАЕК Енергоатом в особі ВП ЗАЕС за вих. від 06.07.23 про відстрочення виконання судового рішення по справі № 908/2339/22 на період дії воєнного стану в Україні, суд дійшов до висновку про наступне.

В обґрунтування своїх вимог заявник вказує, що (дослівно):

«… ДП «НАЕК «Енергоатом» було створено на базі майна атомних електростанцій України та їх інфраструктури відповідно до Постанови Кабінету міністрів України від 17 жовтня 1996 року № 1268. Цією постановою на ДП «НАЕК «Енергоатом» покладено функції експлуатуючої організації.

Відповідно до статуту ДП «НАЕК «Енергоатом» (затверджений Постановою Кабінету Міністрів України від 24 лютого 2021 року № 302), підприємство утворено з метою виробництва електричної енергії, забезпечення безпечної експлуатації та підвищення ефективності роботи атомних електростанцій, безпеки під час будівництва, введення в експлуатацію та зняття з експлуатації ядерних установок, безперебійного енергопостачання суб`єктів господарювання та населення, а також у межах своєї компетенції забезпечення постійної готовності України до швидких ефективних дій у разі виникнення аварій на підприємствах атомної енергетики, радіаційних аварій у промисловості, дотримання вимог ядерного законодавства, норм та правил з ядерної та радіаційної безпеки.

Дохід ДП «НАЕК «Енергоатом» на 99 % складається з виручки від реалізації електричної енергії, що виробляється її відокремленими підрозділами атомними електростанціями.

У зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 в Україні запроваджений воєнний стан, який був неодноразово продовжений Указами Президента України.

04 березня 2022 року місто Енергодар Запорізької області та відокремлений підрозділ «Запорізька атомна електрична станція» ДП «НАЕК «Енергоатом» (далі ВП ЗАЕС) були захоплені військовими формуваннями російської федерації та до теперішнього часу перебувають в тимчасовій окупації.

Енергодарська міська територіальна громада (код: UA0019947), в межах якої розташовані виробничі потужності Відповідача, включена до «Переліку територій, на яких ведуться (велись) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією», затвердженому наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 22.12.2022 №309 (пп. «Василівський район» п. 4 «Запорізька область» р. ІІ «Тимчасово окуповані Російською Федерацією території України» цього Переліку), з зазначенням дати виникнення можливості бойових дій: 04.03.2022.

Тимчасово окупована територія України це частина міжнародно визнаної території України, на яку не поширюється фактичний контроль української влади внаслідок її окупації рф під час російсько-української війни (спочатку в ході вторгнення в Крим, війни на сході, а згодом широкомасштабного вторгнення).

Восени 2022 року рф регулярно почала обстрілювати енергоінфраструктуру України. У грудні 2022 року через російські обстріли з ладу була виведена половина енергосистеми України. А після обстрілів 16.12.2022 запровадили надзвичайний стан в енергетиці.

6 червня 2023 року російська армія підірвала дамбу Каховської ГЕС.

Безпекова ситуація на Запорізькій АЕС погіршується через зниження рівня води у Каховському водосховищі. Нестача води у басейнах витримки ЗАЕС може призвести до розігріву палива в реакторі, і це може призвести до його розплавлення, і як наслідок до радіаційних викидів.

4 липня 2023 року о 01:21 год Запорізька АЕС втратила живлення з основної зовнішньої лінії електропередачі, напругою 750 кВ, та повідомлено про підготовку рф провокацій та можливого терористичного акту, який спричинить викид радіації на найбільшій в Європі і третій у світі за сукупною потужністю АЕС. Так, підрив Запорізької АЕС може призвести до найбільшої техногенної катастрофи усіх часів.

З моменту окупації ВП «Запорізька АЕС» працювала в екстремальних умовах, майже

весь час на мінімально допустимих потужностях.

З 11 вересня 2022 року ВП ЗАЕС повністю зупинена[1] (шість енергоблоків-«тисячників» сумарною потужністю 6000 МВт тимчасово окупованої Запорізької АЕС наразі не працюють).

В структурі електроенергії, виробленої відокремленими підрозділами ДП «НАЕК «Енергоатом», до моменту окупації військовими російської федерації найбільшу частку складала електроенергія, вироблена саме ВП ЗАЕС, оскільки з 15 діючих атомних енергоблоків енергосистеми України 6 енергоблоків належать ВП ЗАЕС.

Таким чином, на теперішній час Відповідачем втрачено виробничі потужності, що забезпечували майже половину його доходу від реалізації електроенергії.

За офіційними даними ДП «НАЕК «Енергоатом», обсяг реалізованої електричної енергії за 9 місяців 2022 року знизився на 19,61%, у порівнянні з аналогічним періодом минулого року.

Поряд з цим, ДП «НАЕК «Енергоатом» продовжує нести витрати з утримання об`єктів і персоналу ВП ЗАЕС (заробітна плата персоналу, матеріальне забезпечення невідкладних потреб безпечної експлуатації об`єктів тощо), не одержуючи від діяльності цього відокремленого підрозділу жодного доходу.

Зазначені втрати виробничих потужностей вкрай негативно вплинули на фінансовий стан Відповідача. Так, за 2022 рік ДП «НАЕК «Енергоатом» отримані збитки в розмірі 12,4 млрд гривень (чистий фінансовий збиток відповідно до Звіту про фінансові результати (звіт про сукупний дохід) за 2022 рік).

За таких обставин, втрати Відповідачем значної частини своїх виробничих потужностей, об`єктивно унеможливлені своєчасні та у повному обсязі розрахунки ДП «НАЕК «Енергоатом» перед Позивачем.

Виконуючи функції експлуатуючої організації (оператора) атомних електростанцій, ДП «НАЕК «Енергоатом», відповідно до Закону України «Про використання ядерної енергії та радіаційну безпеку», зобов`язане першочергово забезпечувати безпечну експлуатацію ядерних установок. Відповідно, наявні ресурси, в тому числі грошові кошти, ДП «НАЕК «Енергоатом» спрямовує в першу чергу на задоволення потреб безпеки експлуатації АЕС. …».

Як вже зазначалось, 17.07.23 на електронну адресу суду від ТОВ НВП Дніпрометцентр надійшов відзив за вих. від 17.07.23 № 17/07/23-1 на заяву, в якому представник останнього просить суд відмовити відповідачу в задоволенні заяви за вих. від 06.07.23 про відстрочення виконання судового рішення по справі № 908/2339/22, виходячи з наступного. По-перше, як вказує представник позивача, що заборгованість за договором поставки продукції № 433(7)20УК від 20.11.20 /53-121-01-20-09933 (від 02.12.20) виникла з вини відповідача задовго до настання обставин, на які посилається відповідач, як на підставу для відстрочення виконання судового рішення. По-друге, ч. 5 ст. 331 ГПК України встановлено пересічний строк для відстрочення виконання судового рішення, який не може бути збільшений судом, та визначається конкретним строком не може перевищувати 1 року з дня ухвалення рішення суду. Відповідач просить суд відстрочити виконання рішення суду від 22.03.23 у справі № 908/2339/22, яке набрало законної сили 13.04.23, на період дії воєнного стану в Україні, тобто на строк, який не може бути на разі визначений судом, оскільки воєнний стан скасовується Указом Президента України за пропозицією Ради національної безпеки і оборони України.

Судом враховано, що відповідно до ст. 1291 Конституції України, судові рішення ухвалюються судами іменем України і є обов`язковими до виконання на всій території України.

Згідно з ч. 2 ст. 13 Закону України Про судоустрій та статус суддів, судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України.

Право на виконання судового рішення є складовою права на судовий захист, передбаченого ст. 6 Конвенції про захист прав особи і основоположних свобод, для цілей якої виконання рішення, ухваленого будь-яким судом, має розцінюватись як складова частина судового розгляду. Право на судовий захист є конституційною гарантією прав і свобод людини і громадянина, а обов`язкове виконання судових рішень складовою права на справедливий судовий захист.

Згідно із нормами ст. 331 ГПК України, за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення (ч. 1). Заява про відстрочення або розстрочення виконання судового рішення розглядається у 10-денний строк з дня її надходження у судовому засіданні з повідомленням учасників справи (ч. 2). Підставою для відстрочки або розстрочки виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим (ч. 3). Вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує: ступінь вини відповідача у виникненні спору; стосовно фізичної особи - тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, її матеріальний стан; стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо (ч. 4). Розстрочення та відстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення такого рішення, ухвали, постанови (ч. 5). Про відстрочення або розстрочення виконання судового рішення … постановляється ухвала, яка може бути оскаржена. У необхідних випадках ухвала надсилається установі банку за місцезнаходженням боржника або державному виконавцю, приватному виконавцю (ч. 7).

Відповідно до п. 7. 1. 2 постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 17.10.12 № 9 Про деякі питання практики виконання рішень, ухвал, постанов господарських судів України, відстрочка - це відкладення чи перенесення виконання рішення на новий строк, який визначається господарським судом. Наприклад, відстрочка може надаватись за рішенням, у якому господарським судом визначено певний строк звільнення приміщення, повернення майна тощо.

Таким чином, запроваджений процесуальними нормами права механізм відстрочення виконання судового рішення є винятковою мірою, який спрямований на досягнення кінцевої мети судового розгляду - виконання ухваленого судом рішення.

Згідно п. 7.2 наведеної вище постанови, підставою для відстрочки, розстрочки, можуть бути конкретні обставини, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим у визначений строк або встановленим господарським судом способом.

Судом враховано, що згоди сторін на вжиття заходів, передбачених відповідною статтею ГПК України не вимагається. Проте, вирішуючи питання про відстрочку чи розстрочку виконання рішення, суд повинен враховувати матеріальні інтереси сторін, їх фінансовий стан, ступінь вини відповідача у виникненні спору, наявність інфляційних процесів у економіці держави та інші обставини справи, зокрема, щодо фізичної особи (громадянина) - тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, скрутний матеріальний стан, стосовно юридичної особи - наявну загрозу банкрутства, відсутність коштів на банківських рахунках і майна, на яке можливо було б звернути стягнення, щодо як фізичних, так і юридичних осіб - стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

Отже, питання щодо надання відстрочки (розстрочки) виконання рішення суду повинно вирішуватись судами із дотриманням балансу інтересів сторін, які приймають участь у справі.

Системний аналіз норм чинного законодавства свідчить, що підставою для розстрочення, можуть бути конкретні обставини, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим у визначений строк.

Господарський процесуальний кодекс України не визначає переліку обставин, які свідчать про неможливість виконання рішення чи ускладнюють його виконання, тому суд оцінює докази, що підтверджують зазначені обставини за правилами, встановленими цим Кодексом.

Тобто, можливість відстрочення виконання судового рішення у судовому порядку у будь-якому випадку пов`язується з об`єктивними, непереборними обставинами, які суд визначає виходячи з особливого характеру обставин, що ускладнюють або виключають виконання рішення.

Обов`язковою умовою надання розстрочки виконання судового рішення є наявність обставин, що істотно ускладнюють виконання такого рішення, які заявник повинен довести відповідно до вимог ст. 74 ГПК України. При цьому, рішення про розстрочку виконання рішення суду має ґрунтуватись на додержанні балансу інтересів стягувача та боржника. А для юридичних осіб суд зобов`язаний врахувати ступінь вини відповідача у виникненні спору.

Згідно із ст. 129 Конституції України, однією з засад судочинства є змагальність.

Статтею 13 ГПК України унормовано такий принцип господарського судочинства, як змагальність сторін, згідно з яким судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Відповідно до ст. 74 ГПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Статтею 76 ГПК України визначено, що предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Тобто, змагальність полягає в тому, що сторони у процесуальній формі доводять перед судом свою правоту, за допомогою доказів переконують суд у правильності своєї правової позиції.

Відповідно до п. 1 Указу Президента України від 24.02.22 № 64/2022 Про введення воєнного стану в Україні, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до п. 20 ч. 1 ст. 106 Конституції України, Закону України Про правовий режим воєнного стану, введено в Україні воєнний стан із 05 год. 30 хв. 24 лютого 2022 року … (дію якого продовжено і він діє станом на дату постановлення цієї ухвали суду).

Рішенням Ради суддів України від 24.02.22 № 9, з урахуванням положень ст. 3 Конституції України про те, що людина, її життя і здоров`я, честь і гідність,недоторканість і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю рекомендовано зборам суддів, головам судів, суддям судів України у випадку загрози життю, здоров`ю та безпеці відвідувачів суду, працівників апарату суду, суддів оперативно приймати рішення про тимчасове зупинення здійснення судочинства певним судом до усунення обставин, які зумовили припинення розгляду справ.

Рішенням Торгово-промислової палати України від 28.02.22 № 2024/02.0-7.1 на підставі ст.ст. 14, 14-1 Закону України Про торгово-промислові палати в Україні від 02.12.97 № 671/97-ВР, Статуту ТПП України:

- засвідчено форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили): військову агресію Російської Федерації проти України, що стало підставою введення воєнного стану із 05 год. 30 хв. 24 лютого 2022 року … відповідно до Указу Президента України від 24.02.22 № 64/2022 Про введення воєнного стану в Україні;

- підтверджено, що зазначені обставини з 24.02.22 до їх офіційного закінчення, є надзвичайними, невідворотними та об`єктивними обставинами для суб`єктів господарської діяльності та/або фізичних осіб по договору, окремим податковим та/чи ін. зобов`язанням/обов`язком, виконання яких/-го настало згідно з умовами договору, контракту, угоди, законодавчих чи ін. нормативних актів і виконання відповідно яких/-го стало неможливим у встановлений термін внаслідок настання таких форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили).

Розглянувши заяву, проаналізувавши надані представником заявника докази та письмові пояснення, враховуючи заперечення позивача проти відстрочення виконання судового рішення, судом прийнято до уваги, що відповідно до правової позиції Європейського суду з прав людини, несвоєчасне виконання рішення суду може бути мотивоване наявністю певних обставин, відстрочка та розстрочка виконання рішення суду не повинна шкодити сутності права, гарантованого ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основних свобод, згідно якої кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи у продовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру. А у системному розумінні даної норми та національного закону, суд не повинен перешкоджати ефективному поновленню у правах, шляхом виконання судового рішення, тобто довготривале виконання рішення суду може набути форми порушення права на справедливий судовий розгляд, що не може бути оправдано за конкретних обставин справи та є наслідком зменшення вимог щодо розумності строку.

Окрім того, довготривале невиконання рішення суду порушує право на повагу до власності та на вільне володіння власністю у зв`язку з тим, що рішення набуває ознак довготривалого виконання.

Стосовно системності виконання Європейський суд підкреслює, що присудження грошових коштів не надає пом`якшення у виконавчому провадженні, а отже сама можливість надання відстрочки та розстрочки виконання судового акту повинна носити виключний характер.

Із підстав, умов та меж надання відстрочки та розстрочки виконання судового рішення слідує, що безпідставне надання відстрочки та розстрочки без обґрунтованих на те мотивів, надане на тривалий період без дотримання балансу інтересів стягувача та боржника, порушує (може порушити) основи судового рішення, яке ухвалене іменем України, позбавляє кредитора можливості захистити свої права, знижує авторитет судового рішення, а тому таке судове рішення не може вважатися законним та справедливим.

З урахуванням викладеного, приймаючи до уваги: заперечення представника позивача у цій справі, а також те, що заявником в порушення умов п. 5 ст. 331 ГПК України не визначено терміну відстрочення виконання рішення (заявник просить відстрочити виконання рішення суду до закінчення воєнного стану в Україні замість визначеного ст. 331 ГПК України 1-річного строку), враховуючи баланс інтересів стягувача та боржника, судом не вбачається підстав для задоволення заяви ДП НАЕК Енергоатом в особі ВП ЗАЕС за вих. від 06.07.23 про відстрочення виконання судового рішення по справі № 908/2339/22.

А тому, як наслідок, судом відмовляється відповідачу у задоволенні вказаної заяви.

Керуючись ст.ст. 2, 13, 18, 24, 42, 46, 74, 76, 77, 78, 80, 233-235, 240, 331 ГПК України, суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви державного підприємства Національна атомна енергогенеруюча компанія Енергоатом в особі відокремленого підрозділу Запорізька атомна електрична станція за вих. від 06.07.23 про відстрочення виконання судового рішення по справі № 908/2339/22 відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом 10 днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: якщо апеляційна скарга подана протягом 10 днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч.2 ст. 261 цього Кодексу.

Ухвалу підписано 24.07.23.

Суддя В.Л. Корсун