ПІВДЕННО-ЗАХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
_____________________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 липня 2023 року м. ОдесаСправа № 916/711/23

Південно-західний апеляційний господарський суд у складі:

головуючого судді Л.В. Поліщук,

суддів: К.В. Богатиря, С.В. Таран,

секретар судового засідання: І.С. Мисько,

за участю представників учасників справи:

від Управління обласної ради з майнових відносин: В.А. Завальнюк

від Товариства з обмеженою відповідальністю «ПРОКСІМА ПЛЮС»: К.Б. Бриленко

від Комунальної установи «Одеське обласне бюро судово-медичної експертизи»: не з`явився

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Управління обласної ради з майнових відносин

на ухвалу Господарського суду Одеської області від 08.05.2023 (суддя Ю.С. Бездоля, м.Одеса, повний текст складено 08.05.2023) про забезпечення позову

у справі № 916/711/23

за позовом Управління обласної ради з майнових відносин

до відповідача: Товариства з обмеженою відповідальністю «ПРОКСІМА ПЛЮС»

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача: Комунальної установи «Одеське обласне бюро судово-медичної експертизи»

про звільнення приміщення та повернення орендованого майна,

та за зустрічним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ПРОКСІМА ПЛЮС»

до відповідача: Управління обласної ради з майнових відносин

про визнання протиправними повідомлень про дострокове припинення договорів оренди,

В С Т А Н О В И В :

У лютому 2023 року Управління обласної ради з майнових відносин звернулось до Господарського суду Одеської області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «ПРОКСІМА ПЛЮС» (надалі також ТОВ «ПРОКСІМА ПЛЮС»), в якому просило:

-звільнити нежитлові приміщення під літ. «Е», «Л», «Ж», загальною площею 52,39 кв.м, що знаходяться за адресою: м. Одеса, пров. Валіховський, 4, та повернути їх за актами приймання-передачі (повернення) майна;

-повернути холодильну камеру КХС-12 з холодильним агрегатом МВВ-4 та комплект до холодильної установи АРТ 6, що знаходяться за адресою: м. Одеса, пров. Валіховський, 4, за актами приймання-передачі (повернення) майна.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 17.03.2023, серед іншого, прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі; залучено Комунальну установу «Одеське обласне бюро судово-медичної експертизи» до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача.

У квітні 2023 року до Господарського суду Одеської області від ТОВ «ПРОКСІМА ПЛЮС» надійшла зустрічна позовна заява до Управління обласної ради з майнових відносин про визнання протиправними повідомлень про дострокове припинення договорів оренди.

Ухвалою суду першої інстанції від 21.04.2023 прийнято зустрічну позовну заяву ТОВ «ПРОКСІМА ПЛЮС» до Управління обласної ради з майнових відносин про визнання протиправними повідомлень про дострокове припинення договорів оренди до спільного розгляду з первісним позовом та об`єднано зустрічний позов в одне провадження з первісним позовом у справі №916/711/23.

05.05.2023 ТОВ «ПРОКСІМА ПЛЮС» звернулось до Господарського суду Одеської області із заявою про забезпечення позову, в якій просило суд забезпечити позов у даній справі шляхом:

-заборони Управлінню обласної ради з майнових відносин та Комунальній установі «Одеське обласне бюро судово-медичної експертизи» вчиняти дії з припинення електропостачання нежитлових приміщень будівлі (під літ. «Е», «Л», «Ж»), загальною площею 52,39 кв.м, що знаходяться за адресою: м. Одеса, пров.Валіховський, 4;

-заборони Управлінню обласної ради з майнових відносин та Комунальній установі «Одеське обласне бюро судово-медичної експертизи» вчиняти дії з припинення електропостачання холодильної камери КХС-12 з холодильним агрегатом МВВ-4 та комплекту до холодильної установи АРТ 6, що знаходяться за адресою: м. Одеса, пров. Валіховський, 4;

-заборони будь-яким особам вчиняти дії, що можуть мати наслідком припинення електропостачання нежитлових приміщень будівлі (під літ. «Е», «Л», «Ж»), загальною площею 52,39 кв.м, що знаходяться за адресою: м. Одеса, пров. Валіховський, 4, та холодильної камери КХС-12 з холодильним агрегатом МВВ-4 та комплекту до холодильної установи АРТ 6, що знаходяться за адресою: м. Одеса, провул. Валіховський, 4;

-покладення обов`язку на Управління обласної ради з майнових відносин, Комунальну установу «Одеське обласне бюро судово-медичної експертизи» та на будь-яких інших осіб попередньо узгоджувати із Товариством з обмеженою відповідальністю «ПРОКСІМА ПЛЮС» будь-які дії, що можуть мати наслідком припинення або обмеження електропостачання, водопостачання та водовідведення нежитлових приміщень будівлі (під літ. «Е», «Л», «Ж»), загальною площею 52,39 кв.м, що знаходяться за адресою: м. Одеса, пров. Валіховський, 4, холодильної камери КХС-12 з холодильним агрегатом МВВ-4 та комплекту до холодильної установи АРТ 6.

В обґрунтування необхідності вжиття заходів забезпечення позову позивач за зустрічним позовом послався на те, що наразі ТОВ «ПРОКСІМА ПЛЮС» є орендарем нежитлових приміщень будівлі (під літ. «Е», «Л», «Ж»), загальною площею 52,39 кв.м, що знаходяться за адресою: м, Одеса, пров. Валіховський, 4, та холодильної камери КХС-12 з холодильним агрегатом МВВ-4 та комплекту до холодильної установки APT 6, розташованих за тією ж адресою.

Як зазначив позивач за зустрічним позовом, дані приміщення та обладнання використовуються за їх призначенням, а саме: для здійснення господарської діяльності щодо надання санітарно-косметичних послуг з тілами померлих осіб, на підтвердження чого надав договори та акти наданих послуг.

Відповідно до пункту 6 розділу II Порядку проведення патологоанатомічного розтину, затвердженого наказом МОЗ України від 06.09.2021, у патологоанатомічних відділеннях (бюро, центри) тіла померлих зберігаються в умовах, що запобігають гниттю (холодильні камери, холодильні приміщення). Інших механізмів зберігання тіл померлих не встановлено, а тому наявність холодильної камери забезпечує підтримання належного температурного режиму та є необхідністю.

Однак 02.05.2023 на адресу ТОВ «ПРОКСІМА ПЛЮС» надійшов лист Комунальної установи «Одеське обласне бюро судово-медичної експертизи», підписаний генеральним директором, в якому повідомлено про проведення комісією комунальної установи огляду приміщення для підписання акту приймання- передачі, а також про відключення приміщень, що орендуються, від мереж електропостачання на невизначений термін під приводом проведення заміни електрокабелів.

Позивач за зустрічним позовом вважає, що такі дії носять провокаційний характер та не спрямовані на настання наслідків, для яких вони започатковані, а кінцевою метою є втручання у роботу ТОВ «ПРОКСІМА ПЛЮС» з метою фактичного блокування та унеможливлення подальшої діяльності.

При цьому товариство звернуло увагу на те, що питання функціонування Комунальної установи «Одеське обласне бюро судово-медичної експертизи» невід`ємно залежить від наявності електричної енергії, так само як і питання діяльності ТОВ «ПРОКСІМА ПЛЮС», що пов`язане із дотриманням температурного режиму холодильних камер. Відтак, припинення електропостачання ставить під загрозу не тільки господарську діяльність ТОВ «ПРОКСІМА ПЛЮС», а й може призвести до завдання шкоди комунальному майну та виникненню несприятливих, шкідливих наслідків, пов`язаних із зберіганням тіл померлих, тобто до порушення принципів у сфері похоронної справи.

При цьому позивач за зустрічним позовом зазначив, що заміна приладів обліку електричної енергії відноситься до капітального ремонту, який потребує отримання права на виконання, зокрема, будівельних робіт. На адвокатський запит щодо підстав, вартості та строків проведення робіт із заміни засобів обліку електричної енергії та електричних кабелів на об`єкті комунальної власності, Комунальна установа «Одеське обласне бюро судово-медичної експертизи» листом від 04.05.2023 №891-01 лише повідомило про можливу невідповідність показів лічильника Енергоміра ЦЄ6804-и, однак не надала жодних належних документів щодо виконання будівельних робіт.

На переконання ТОВ «ПРОКСІМА ПЛЮС», питання щодо належного захисту його прав за умови розгляду позовної заяви Управління обласної ради з майнових відносин спільно із зустрічним позовом буде належним та ефективним захистом порушених прав та не потребуватиме подальшого звернення до суду за додатковим захистом або поновленням прав. Однак вчинення дій з відключення електропостачання орендованих об`єктів комунального майна, у разі задоволення зустрічного позову, може призвести не тільки до псування комунального майна, а й до необхідності додаткового захисту прав ТОВ «ПРОКСІМА ПЛЮС» у вигляді відшкодування шкоди тощо. Окрім того, ставить під загрозу епідеміологічне благополуччя населення.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 08.05.2023 заяву ТОВ «ПРОКСІМА ПЛЮС» задоволено частково. Заборонено Управлінню обласної ради з майнових відносин та Комунальній установі «Одеське обласне бюро судово-медичної експертизи» вчиняти дії з припинення електропостачання нежитлових приміщень будівлі (під літ. «Е», «Л», «Ж») загальною площею 52,39 кв.м, що знаходяться за адресою: м. Одеса, пров. Валіховський, 4, на час розгляду та вирішення судом справи №916/711/23. Заборонено Управлінню обласної ради з майнових відносин та Комунальній установі «Одеське обласне бюро судово-медичної експертизи» вчиняти дії з припинення електропостачання холодильної камери КХС-12 з холодильним агрегатом МВВ-4 та комплектом до холодильної установи АРТ 6, що знаходяться за адресою: м. Одеса, пров. Валіховський, 4, на час розгляду та вирішення судом справи №916/711/23. У задоволенні решти заяви відмовлено.

Застосовуючи заходи забезпечення позову у вигляді заборони Управлінню обласної ради з майнових відносин та Комунальній установі «Одеське обласне бюро судово-медичної експертизи» вчинення дій з припинення електропостачання нежитлових приміщень та холодильної камери КХС-12 з холодильним агрегатом МВВ-4 та комплекту до холодильної установи АРТ 6, суд першої інстанції виходив з того, що такі заходи забезпечення позову є співрозмірними із заявленими позивачем вимогами та обставинами спору, невжиття вказаних заходів забезпечення позову може призвести до порушення вимоги щодо справедливого та ефективного способу захисту порушених прав позивача за зустрічним позовом, а також матеріалами справи доведено достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача за зустрічним позовом, за захистом яких він звернувся до суду.

Решту заявлених вимог суд визнав необґрунтованими.

Не погодившись з прийнятою ухвалою суду, Управління обласної ради з майнових відносин звернулось до Південно-західного апеляційного господарського суду із апеляційною скаргою, в якій просило ухвалу Господарського суду Одеської області від 08.05.2023 скасувати, посилаючись на її необґрунтованість та незаконність.

Мотивуючи апеляційну скаргу скаржник послався на те, що судом першої інстанції не прийнято до уваги ту обставину, що за умовами абзацу 1 підпункту 12.6.2. пункту 12.6. договорів оренди якщо орендар надав недостовірну інформацію про право бути орендарем договір вважається припиненим з цієї підстави в односторонньому порядку на 30-й день після надіслання орендодавцем листа орендарю про дострокове припинення цього договору, крім випадку, коли протягом зазначеного строку орендар звернувся до суду з оскарженням такого рішення орендодавця, та зважаючи на те, що отримані ТОВ «ПРОКСІМА ПЛЮС» повідомлення про дострокове припинення договорів не оскаржені в порядку та на умовах, які передбачені умовами цих договорів, останні є припиненими з 28.01.2023 в односторонньому порядку. Також на виконання пунктів 4.1., 4.2. договорів оренди балансоутримувачем майна - Комунальною установою «Одеське обласне бюро судово-медичної експертизи» листом від 19.01.2023 №135-01 були надіслані акти прийому-передачі майна, які були отримані ТОВ «ПРОКСІМА ПЛЮС», але не підписані та не повернуті балансоутримувачу. Наразі відповідач за первісним позовом відмовляється повертати орендоване майно, що підтверджується відповідним актом відмови у наданні доступу до орендованих приміщень №1 та актом відмови директора орендаря у підписанні вказаного акту №1.

Таким чином, як зазначив апелянт, оскаржувана ухвала суду позбавляє Управління обласної ради з майнових відносин, як власника майна та орендодавця, права володіння, користування та розпорядження своїм майном на власний розсуд.

При цьому скаржник зауважив, що застосовуючи заходи забезпечення позову суд першої інстанції втрутився у діяльність Комунальної установи «Одеське обласне бюро судово-медичної експертизи», обмеживши у користуванні майном, яке є власністю територіальних громад сіл, селищ, міст області, що призвело до обмеження функціонування установи.

Окрім того, Управління обласної ради з майнових відносин зазначило, що ані заява про забезпечення позову, ані оскаржувана ухвала не містять посилання на конкретні обставини, які свідчать про те, що в разі невжиття заходів забезпечення позову можуть виникнути перешкоди для виконання рішення суду. Суд першої інстанції не зазначив, як саме заборона вчиняти дії з припинення електропостачання може попередити виникнення нових судових спорів.

Також, на переконання апелянта, суд, застосувавши оскаржуваною ухвалою суду заходи забезпечення позову, констатував правомірність користування орендованим майном позивачем за зустрічним позовом, що може мати місце тільки за наслідками вирішення спору по суті.

До апеляційної скарги скаржником долучено копії нових доказів, а саме: акту №1 відмови директора ТОВ «ПРОКСІМА ПЛЮС» Дениса Дончака у наданні доступу до орендованих приміщень з метою складання акту прийому-передачі (повернення) майна від 05.05.2023; акту звірки взаєморозрахунків та відшкодування комунальних послуг між КУ «ООБСМЕ» та ТОВ «ПРОКСІМА ПЛЮС» від 17.01.2023 за період з 01.01.2022 по 31.12.2022; акту прийому-передачі майна від 19.01.2023 у зв`язку з припиненням договору оренди майна від 02.07.2018; листа Комунальної установи «Одеське обласне бюро судово-медичної експертизи» №135-01 від 19.01.2023 на адресу ТОВ «ПРОКСІМА ПЛЮС», з описом вкладення у цінний лист та накладної оператора поштового зв`язку від 19.01.2023; акту відмови директора ТОВ «ПРОКСІМА ПЛЮС» Дениса Дончака у підписанні акту №1 відмови у наданні доступу до орендованих приміщень з метою складання акту прийому-передачі (повернення) майна від 09.05.2023; листа Міністерства охорони здоров`я України №29/8444/2-23 від 04.04.2023, скерованого на адресу Одеської обласної ради, щодо розгляду та погодження пропозиції міністерства щодо передачі цілісного майнового комплексу Комунальної установи «Одеське обласне бюро судово-медичної експертизи» зі спільної комунальної власності територіальних громад сіл, селищ, міст Одеської області у державну власність до сфери управління Міністерства охорони здоров`я України.

Одночасно із поданням апеляційної скарги скаржником заявлено клопотання про поновлення процесуального строку на подання апеляційної скарги.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 22.05.2023 для розгляду справи сформовано колегію суддів у складі: головуючого судді Л.В.Поліщук, суддів: К.В. Богатиря, С.В. Таран.

У зв`язку з тим, що на час надходження апеляційної скарги матеріали оскарження ухвали у справі №916/711/23 на адресу Південно-західного апеляційного господарського суду не надходили, ухвалою суду від 29.05.2023 відкладено вирішення питання щодо можливості відкриття, повернення, залишення без руху або відмови у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Управління обласної ради з майнових відносин на ухвалу Господарського суду Одеської області від 08.05.2023 про забезпечення позову у справі №916/711/23 до надходження матеріалів оскарження на адресу Південно-західного апеляційного господарського суду. Доручено Господарському суду Одеської області надіслати копії матеріалів справи №916/711/23, необхідних для розгляду оскаржуваної ухвали, на адресу Південно-західного апеляційного господарського суду.

07.06.2023 до суду апеляційної інстанції надійшли матеріали оскарження ухвали у справі №916/711/23.

Ухвалою Південно-західного апеляційного господарського суду від 12.06.2023 поновлено Управлінню обласної ради з майнових відносин пропущений процесуальний строк на апеляційне оскарження ухвали Господарського суду Одеської області від 08.05.2023 про забезпечення позову у справі №916/711/23. Відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Управління обласної ради з майнових відносин на ухвалу Господарського суду Одеської області від 08.05.2023 про забезпечення позову у справі №916/711/23. Встановлено учасникам справи строк до 30.06.2023 для подання відзиву на апеляційну скаргу та роз`яснено учасникам справи про їх право у цей же строк подати до суду будь-які заяви чи клопотання з процесуальних питань, оформлені відповідно до статті 170 Господарського процесуального кодексу України, разом з доказами направлення копій таких заяв чи клопотань іншим учасникам справи.

Окрім того, вказаною ухвалою суду з метою повного, об`єктивного та всебічного розгляду апеляційної скарги, а також з огляду на положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, постановлено призначити розгляд апеляційної скарги Управління обласної ради з майнових відносин на ухвалу Господарського суду Одеської області від 08.05.2023 про забезпечення позову у справі № 916/711/23 у розумний строк. Розгляд справи №916/711/23 призначено на 25.07.2023 о 10:30год.

29.06.2023 від ТОВ «ПРОКСІМА ПЛЮС» надійшла заява (вх.№1404/23/Д1 від 29.06.2023), в якій товариство просило надати доступ до електронної справи №916/711/23, внести відомості представника до додаткових відомостей про учасника справи, а також продовжити строк на подання відзиву на апеляційну скаргу.

Ухвалою Південно-західного апеляційного господарського суду від 30.06.2023 заяву ТОВ «ПРОКСІМА ПЛЮС» (вх.№1404/23/Д1 від 29.06.2023) про продовження процесуального строку для подання відзиву на апеляційну скаргу задоволено. Продовжено ТОВ «ПРОКСІМА ПЛЮС» процесуальний строк на подання відзиву на апеляційну скаргу до 10.07.2023.

06.07.2023 від ТОВ «ПРОКСІМА ПЛЮС» надійшов відзив на апеляційну скаргу (вх.№1404/23/Д2 від 06.07.2023), в якому товариство просило відмовити у задоволенні апеляційної скарги.

Заперечуючи проти доводів апеляційної скарги відповідач за первісним позовом зазначив, що твердження апелянта про порушення права володіння, користування та розпорядження своїм майном є безпідставними, оскільки Управління обласної ради з майнових відносин не є власником орендованого майна, а є лише уповноваженим Одеською обласною радою органом щодо реалізації правомочностей Одеської обласної ради. Щодо права володіння комунальним майном ТОВ «ПРОКСІМА ПЛЮС» зазначило, що відповідно до договорів оренди таке майно перейшло у строкове платне користування товариства, а тому фактичне володіння майном здійснюється саме товариством. Стосовно права розпорядження ТОВ «ПРОКСІМА ПЛЮС» зазначило, що таке право належить до виключної компетенції Одеської обласної ради. Окрім того, матеріали справи не містять жодного належного та допустимого доказу того, що Одеська обласна рада має намір розпорядитись майном комунальної власності.

При цьому ТОВ «ПРОКСІМА ПЛЮС» зауважило, що питання, які порушені скаржником в апеляційній скарзі, стосуються розгляду справи по суті.

Окремо відповідач за первісним позовом зазначив, що з листа Міністерства охорони здоров`я України №29/8444/2-23 від 04.04.2023 лише вбачається, що діяльність Комунальної установи «Одеське обласне бюро судово-медичної експертизи» має бути ефективнішою за умови передачі цілісного майнового комплексу з комунальної до державної власності, у зв`язку з чим міністр охорони здоров`я просив Одеську обласну раду розглянути питання такої передачі.

Також ТОВ «ПРОКСІМА ПЛЮС» зазначило, що на момент звернення до Господарського суду Одеської області із заявою про забезпечення позову до неї не були надані відповідь Департаменту охорони здоров`я Одеської обласної державної адміністрації від 08.06.2023 №3664/08/05-09/2-23/31-ІЗ-08, Управління обласної ради з майнових відносин Одеської обласної ради від 12.05.2023 №03/1521/23, лист ТОВ «ПРОКСІМА ПЛЮС» від 08.05.2023, лист Комунальної установи «Одеське обласне бюро судово-медичної експертизи» від 08.05.2023 №915-01, розпорядження від 05.05.2023 №4-р, копії актів від 12.05.2023, 16.05.2023, 17.05.2023, оскільки були створені та отримані пізніше, у зв`язку з чим просило суд апеляційної інстанції приєднати зазначені докази та надати їм оцінку в межах апеляційного провадження.

ТОВ «ПРОКСІМА ПЛЮС» у відзиві на апеляційну скаргу повідомило, що очікує понести витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 10000,00 грн та фактичні витрати, пов`язані із розглядом справи, розмір яких буде відомий після ухвалення судового рішення. Таким чином, детальний опис робіт та фактичний розмір судових витрат буде наданий протягом п`яти днів після ухвалення рішення відповідно до частини восьмої статті 129 Господарського процесуального кодексу України.

11.07.2023 від ТОВ «ПРОКСІМА ПЛЮС» надійшло клопотання (вх.№1404/23/Д3 від 11.07.2023) про приєднання до матеріалів справи додаткових доказів, а саме: копії адвокатського запиту на адресу Управління обласної ради з майнових відносин Одеської обласної ради від 06.07.2023 №06/04-ор06/07, копії відповіді Управління обласної ради з майнових відносин Одеської обласної ради від 10.07.2023 №03/2100/23, якими, на думку відповідача за первісним позовом, спростовуються твердження скаржника про будь-які порушення його прав та інтересів, оскільки Одеська обласна рада не готувала у встановленому законом порядку питання про передачу цілісного майнового комплексу Комунальної установи «Одеське обласне бюро судово-медичної експертизи» зі спільної власності територіальних громад сіл, селищ, міст Одеської області у державну власність.

В судовому засіданні, яке відбулося 25.07.2023, колегія суддів відхилила клопотання сторін про залучення додаткових доказів, виходячи з наступного.

Межі перегляду в суді апеляційної інстанції передбачено у статті 269 Господарського процесуального кодексу України, відповідно до частини першої якої суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Частиною третьою статті 269 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

Наведені положення передбачають наявність таких критеріїв для вирішення питання про прийняття судом апеляційної інстанції додаткових доказів, як «винятковість випадку» та «причини, що об`єктивно не залежать від особи», і тягар доведення покладений на учасника справи, який звертається з відповідним клопотанням (заявою). Близька за змістом правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 13.04.2021 у справі № 909/722/14.

Відповідно до висновку щодо застосування приписів статей 80, 269 Господарського процесуального кодексу України, викладеного Верховним Судом, зокрема, у постановах від 06.02.2019 у справі № 916/3130/17 та від 18.06.2020 у справі № 909/965/16, від 26.02.2019 у справі № 913/632/17, єдиний винятковий випадок, коли можливим є прийняття судом, у тому числі апеляційної інстанції, доказів з порушеннями встановленого процесуальним законом порядку, - це наявність об`єктивних обставин, які унеможливлюють своєчасне вчинення такої процесуальної дії з причин, що не залежали від нього, тягар доведення яких покладений на учасника справи (у даному разі - позивача).

При цьому за імперативним приписом частини четвертої статті 13 названого Кодексу кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних, зокрема, з невчиненням нею процесуальних дій.

Прийняття судом апеляційної інстанції додатково поданих доказів без урахування наведених вище критеріїв у вирішенні питання про прийняття судом апеляційної інстанції таких доказів матиме наслідком порушення приписів статті 269 Господарського процесуального кодексу України, а також принципу правової визначеності, ключовим елементом якого є однозначність та передбачуваність. Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 01.07.2021 у справі №46/603.

Управління обласної ради з майнових відносин, долучаючи до апеляційної скарги копії документів, перелік яких наведено вище по тексту цієї постанови, об`єктивні причини неподання доказів до суду першої інстанції, які унеможливили своєчасне вчинення такої процесуальної дії, жодним чином не обґрунтувало.

Відхиляючи заявлене ТОВ «ПРОКСІМА ПЛЮС» клопотання про залучення нових доказів суд апеляційної інстанції враховує, що така обставина, як відсутність існування доказів на момент прийняття рішення суду першої інстанції взагалі виключає можливість прийняття судом апеляційної інстанції додаткових доказів у порядку, передбаченому статтею 269 Господарського процесуального кодексу України, незалежно від причин неподання стороною таких доказів. Саме допущення такої можливості судом апеляційної інстанції матиме наслідком порушення зазначеної норми процесуального права, а також принципу правової визначеності, ключовим елементом якої є однозначність та передбачуваність правозастосування, а, отже, системність і послідовність у діяльності відповідних органів, насамперед судів.

Близька за змістом правова позиція послідовно викладалася Верховним Судом, зокрема, у постановах від 25.04.2018 у справі № 911/3250/16, від 06.02.2019 у справі № 916/3130/17, від 26.02.2019 у справі № 913/632/17, від 06.03.2019 у справі № 916/4692/15, від 16.12.2020 у справі № 908/1908/19, від 21.01.2021 у справі № 908/3359/19, від 03.11.2021 у справі № 915/951/20.

Таким чином, відсутність існування доказів станом на момент прийняття господарським судом першої інстанції оскаржуваної ухвали виключає прийняття апеляційним судом доказів, наданих ТОВ «ПРОКСІМА ПЛЮС».

У зв`язку з наведеним колегія суддів не приймає до розгляду надані сторонами докази, але долучає до матеріалів справи.

Комунальна установа «Одеське обласне бюро судово-медичної експертизи» про дату, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, проте не скористалася своїм правом участі в судовому засіданні апеляційної інстанції.

Приймаючи до уваги, що матеріали справи містять обсяг відомостей, достатній для розгляду апеляційної скарги, обов`язкова явка учасників справи в судове засідання апеляційної інстанції Південно-західним апеляційним господарським судом не визнавалась, участь у засіданні суду є правом, а не обов`язком сторони, а також враховуючи, що частиною 12 статті 270 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи, колегія суддів апеляційного господарського суду вважає за можливе розглянути апеляційну скаргу за відсутності в судовому засіданні представника Комунальної установи «Одеське обласне бюро судово-медичної експертизи».

В судовому засіданні 25.07.2023 представники сторін надали усні пояснення. Представник скаржника просив задовольнити апеляційну скаргу з підстав, викладених у ній. Представник ТОВ «ПРОКСІМА ПЛЮС» заперечував проти апеляційної скарги з підстав, викладених у відзиві на апеляційну скаргу.

Заслухавши представників сторін, дослідивши матеріали оскарження ухвали, доводи апеляційної скарги та відзиву на неї, перевіривши правильність застосування місцевим господарським судом норм процесуального права, апеляційна інстанція встановила наступне.

В обґрунтування заявлених вимог позивач за первісним позовом послався на те, що відповідно до договорів оренди майна від 02.07.2018 (в новій редакції від 31.05.2021) та від 15.01.2020 (в новій редакції від 31.05.2021) Управління обласної ради з майнових відносин, як орендодавцем, передано ТОВ «ПРОКСІМА ПЛЮС», як орендарю, в платне користування нежитлові приміщення будівлі літ. «Е», «Л», «Ж», холодильну камеру КХС-12 з холодильним агрегатом МВВ-4 та комплект до холодильної установки АРТ 6, що знаходяться за адресою: м.Одеса, пров. Валіховський, 4.

Як зазначив позивач за первісним позовом, виявивши порушення умов договорів оренди, які виразилися у підписанні їх директором Пайкіним А.В., який на момент укладення договорів та по теперішній час перебуває у трудових відносинах з балансоутримувачем майна Комунальним підприємством «Одеське обласне бюро судово-медичної експертизи», якого у подальшому змінено на директора Левицького С.М., який також перебуває у трудових відносинах з балансоутримувачем майна, та у відсутності діючих договорів страхування орендованого майна, Управління обласної ради з майнових відносин 23.12.2023 направило на адресу ТОВ «ПРОКСІМА ПЛЮС» повідомлення про дострокове припинення договорів оренди майна та повернення орендованого майна протягом 3 робочих днів, а 23.01.2023 направило претензії з вимогою повернення з оренди орендованого майна.

Однак, за твердженням Управління обласної ради з майнових відносин, орендар продовжує користуватися орендованим майном, що є суттєвим порушенням умов договорів, у зв`язку з чим позбавляє позивача, як уповноваженого органу власника, права володіння, користування та розпорядження своїм майном на власний розсуд згідно із статтею 319 Цивільного кодексу України, що зумовило звернення до господарського суду з даним позовом про звільнення нежитлових приміщень та повернення орендованого майна, який ухвалою Господарського суду Одеської області від 17.03.2023 прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі №916/711/23.

В свою чергу, ТОВ «ПРОКСІМА ПЛЮС», вказуючи про те, що матеріали справи не містять належних доказів відправки листа про дострокове припинення договорів електронною поштою та засобами поштового зв`язку, та те, що повідомлення про дострокове припинення договорів оренди містять недостовірні відомості, а тому не можуть бути належною та достовірною підставою для припинення договорів оренди, подало зустрічний позов до Управління обласної ради з майнових відносин про визнання протиправними повідомлень про дострокове припинення договорів оренди, який ухвалою Господарського суду Одеської області від 21.04.2023 прийнято до спільного розгляду з первісним позовом та об`єднано в одне провадження з первісним позовом у справі №916/711/23.

В подальшому, вже під час розгляду справи в суді першої інстанції, Комунальна установа «Одеське обласне бюро судово-медичної експертизи» звернулось до ТОВ «ПРОКСІМА ПЛЮС» з листом від 01.05.2023 №876-01, в якому, пославшись на пункти 4.1., 4.2. договору оренди майна від 02.07.2018 (в редакції від 31.05.2021) щодо обов`язку орендаря у разі припинення договору оренди звільнити протягом трьох робочих днів орендоване майно і обов`язку орендаря звільнити майно одночасно із поверненням підписаних орендарем актів (не пізніше ніж протягом наступного дня з моменту їх отримання від балансоутримувача) та щодо обов`язку балансоутримувача оглянути майно та зафіксувати його технічний стан і складення акту повернення з оренди орендованого майна, а також пославшись на те, що відповідно до повідомлення від 21.12.2022 №03/2934/22 про дострокове припинення договору оренди майна від 02.07.2018 та повідомлення від 21.12.2022 №03/2935/22 про дострокове припинення договору оренди майна від 15.01.2020 Управління обласної ради з майнових відносин повідомило ТОВ «ПРОКСІМА ПЛЮС» про дострокове припинення договорів оренди, проінформувало про те, що 04.05.2023 05.05.2023 протягом робочого часу (з 10.00 до 15.00) комісією балансоутримувача буде оглянуто майно, яке надано в оренду, та в подальшому складено акт прийому-передачі майна. Окрім того, балансоутримувач майна повідомив, що з 08.05.2023 Комунальна установа «Одеське обласне бюро судово-медичної експертизи» буде проводити ремонтно-монтажні електротехнічні роботи щодо заміни електричних кабелів та винесення електролічильників з території орендованого майна з відключенням зазначеного майна від електропостачання на невизначений термін (до закінчення вищезазначених робіт).

У відповідь на адвокатський запит від 03.05.2023 №06/04-1 адвоката Костянтина Бриленка, діючого на підставі договору від 06.04.2023 №06/04/2023/АО, укладеного з ТОВ «ПРОКСІМА ПЛЮС», щодо надання документів, які підтверджують необхідність здійснення заміни засобів обліку електричної енергії (акти огляду, дефектні акти тощо), документів про затвердження кошторисної вартості робіт із заміни засобів вимірювання електричної енергії та електричних кабелів, документів щодо строків виконання робіт, документів, що посвідчують погодження та/або затвердження проекту, кошторисів на роботи, що планується виконати, Комунальна установа «Одеське обласне бюро судово-медичної експертизи» листом від 04.05.2023 №891-01 повідомила про те, що ТОВ «ПРОКСІМА ПЛЮС», окрім орендованого приміщення площею 52,39 кв.м, використовує холодильну камеру КХС-12 з холодильним агрегатом АРГ 6 кВт. Наявний лічильник Енергоміра ЦЄ 6804-U, встановлений орендарем ще у 2018 році у орендованому приміщенні, не відображає реальне споживання орендарем електричної енергії та не враховує реактивну електричну енергію, за яку окремо сплачує установа. Крім того, лічильник електроенергії встановлений в орендованому приміщенні, і мали місце випадки недопущення працівників Комунальної установи «Одеське обласне бюро судово-медичної експертизи» для звірки показів лічильника. Зазначені обставини і стали підставою для вимоги замінити лічильник на більш досконалий та встановити його в щитовій установи з можливістю безперешкодної фіксації показів балансоутримувачем.

Звертаючись із заявою про забезпечення позову ТОВ «ПРОКСІМА ПЛЮС» зазначило, що воно не може бути впевненим, що на момент протиправного відключення орендованих ним приміщень від електропостачання, а також відключення холодильної установки, тіла, які знаходитимуться в холодильнику із порушенням температурного режиму, не спричинять шкоди майну комунальної власності, балансоутримувачем якого є Комунальна установа «Одеське обласне бюро судово-медичної експертизи», інакше кажучи, балансоутримувач майна комунальної власності має намір вдатися до заходів, що можуть спричинити шкоду такому майну.

Обґрунтовуючи необхідність забезпечення позову заявник зазначив, що вчинення дій з відключення електропостачання орендованих об`єктів комунального майна, у разі задоволення зустрічного позову, може призвести не тільки до псування комунального майна, а й до необхідності додаткового захисту прав ТОВ «ПРОКСІМА ПЛЮС» у вигляді відшкодування шкоди тощо. Окрім того, ставить під загрозу епідеміологічне благополуччя населення.

Предметом апеляційного перегляду у даній справі є ухвала суду першої інстанції про вжиття заходів забезпечення позову у вигляді заборони Управлінню обласної ради з майнових відносин та Комунальній установі «Одеське обласне бюро судово-медичної експертизи» вчинення дій з припинення електропостачання нежитлових приміщень та холодильної камери КХС-12 з холодильним агрегатом МВВ-4 та комплекту до холодильної установи АРТ 6.

Суд апеляційної інстанції зазначає, що реалізація права на судовий захист, гарантованого кожному статтями 55, 124 Конституції України, багато в чому залежить від належного правового механізму, складовою якого, зокрема, є інститут забезпечення позову в судовому процесі.

Згідно із статтею 136 Господарського процесуального кодексу України господарський суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 137 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

За змістом цієї норми обґрунтування необхідності забезпечення позову полягає у доказуванні обставин, з якими пов`язано вирішення питання про забезпечення позову. Забезпечення позову застосовується як гарантія задоволення законних вимог позивача.

Забезпечення позову є засобом, спрямованим на запобігання можливим порушенням майнових прав чи охоронюваних законом інтересів юридичної або фізичної особи. Воно полягає у вжитті заходів, за допомогою яких у подальшому гарантується виконання судового рішення або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду.

Заходи до забезпечення позову можуть вживатися лише за умов, визначених статтею 136 Господарського процесуального кодексу України, а саме, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду; якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

При вирішенні питання про вжиття заходів забезпечення позову господарський суд має оцінити обґрунтованість доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням таких умов: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між заявленим заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення господарського суду, імовірності ускладнення чи непоновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, у разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову.

Адекватність заходу до забезпечення позову, що застосовується господарським судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається.

Заходи до забезпечення позову повинні бути співмірними із заявленими позивачем вимогами. Співмірність передбачає співвідношення господарським судом негативних наслідків від вжиття заходів до забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії (близькі за змістом правові висновки викладені у постановах Верховного Суду від 20.07.2020 у справі №914/2157/19, від 10.04.2018 у справі №910/19256/16, від 14.05.2018 у справі №910/20479/17, від 11.09.2018 у справі №922/1605/18, від 14.01.2019 у справі №909/526/19, від 25.01.2019 у справі №925/288/17, від 26.09.2019 у справі №904/1417/19).

Метою вжиття заходів щодо забезпечення позову є уникнення можливого порушення в майбутньому прав та охоронюваних законом інтересів позивача, а також можливість реального виконання рішення суду та уникнення будь-яких труднощів при виконанні у випадку задоволення позову.

Отже, умовою застосування заходів до забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивачів, що має бути підтверджено доказами наявності фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного заходу до забезпечення позову.

Крім того, має досліджуватися, чи не призведе невжиття заявленого заходу забезпечення позову до порушення вимоги щодо справедливого та ефективного захисту порушених прав, зокрема, чи зможе позивач їх захистити в межах одного цього судового провадження за його позовом без нових звернень до суду (аналогічну правову позицію викладено у постанові Об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 16.08.2018 у справі №910/1040/18).

Перелік заходів забезпечення позову наведений в частині першій статті 137 Господарського процесуального кодексу України, якою передбачено, що позов забезпечується, зокрема, забороною відповідачу вчиняти певні дії; встановленням обов`язку вчинити певні дії; забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві, або виконувати щодо нього інші зобов`язання.

У зустрічній позовній заяві позивач просив суд визнати протиправними повідомлення про дострокове припинення договорів оренди.

Отже, позивач за зустрічним позовом звернувся до суду з позовною вимогою немайнового характеру.

Якщо позивач звертається до суду з немайновою позовною вимогою, судове рішення у разі задоволення якої не вимагатиме примусового виконання, то в даному випадку не має взагалі застосуватися та досліджуватися така підстава вжиття заходів забезпечення позову, як достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду, а має застосовуватися та досліджуватися така підстава вжиття заходів забезпечення позову як достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

У таких немайнових спорах має досліджуватися, чи не призведе невжиття заявленого заходу забезпечення позову до порушення вимоги щодо справедливого та ефективного захисту порушених прав, зокрема, чи зможе позивач їх захистити в межах одного цього судового провадження за його позовом без нових звернень до суду (близька за змістом правова позиція викладена в постанові Верховного Суду у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 16.08.2018 у справі №910/1040/18).

Звертаючись із заявою про забезпечення позову заявник обґрунтовував її, зокрема, тим, що існує реальна загроза відключення ТОВ «ПРОКСІМА ПЛЮС» від електропостачання, тому вжиття відповідних заходів забезпечить здійснення господарської діяльності щодо надання санітарно-косметичних послуг з тілами померлих осіб із дотриманням вимог пункту 6 розділу II Порядку проведення патологоанатомічного розтину, затвердженого наказом Міністерства охорони здоров`я України від 06.09.2021, відповідно до якого у патологоанатомічних відділеннях (бюро, центри) тіла померлих зберігаються в умовах, що запобігають гниттю (холодильні камери, холодильні приміщення), та убезпечить від можливих наслідків завдання шкоди комунальному майну та несприятливих, шкідливих наслідків, пов`язаних із зберіганням тіл померлих, що може призвести до порушення принципів у сфері похоронної справи, та, відповідно, невжиття таких заходів є ускладненням ефективного захисту та поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся.

Враховуючи те, що Комунальна установа «Одеське обласне бюро судово-медичної експертизи» від 01.05.2023 №876-01 направила лист, в якому, із посиланням на повідомлення про дострокове припинення договорів оренди майна, повідомила позивача за зустрічним позовом про здійснення огляду майна, фіксацію його стану та в подальшому складання акту прийому-передачі майна, окрім того повідомила, що з 08.05.2023 Комунальна установа «Одеське обласне бюро судово-медичної експертизи» буде проводити ремонтно-монтажні електротехнічні роботи щодо заміни електричних кабелів та винесення електролічильників з території орендованого майна з відключенням від електропостачання на невизначений термін, тобто існує реальна загроза відключення ТОВ «ПРОКСІМА ПЛЮС» від електропостачання; з огляду на наявність між сторонами спору стосовно правомірності перебування ТОВ «ПРОКСІМА ПЛЮС» в орендованих приміщеннях; враховуючи, що позивач за зустрічним позовом в обґрунтування позовних вимог посилається на незаконність вчинених відповідачем за зустрічним позовом дій щодо припинення в односторонньому порядку договорів оренди приміщень та холодильного обладнання, а також те, що позивач за зустрічним позовом - ТОВ «ПРОКСІМА ПЛЮС» використовує приміщення та обладнання за їх призначенням, а саме: для здійснення господарської діяльності щодо надання санітарно-косметичних послуг з тілами померлих осіб, що підтверджується наявними в матеріалах справи договорами на надання ТОВ «ПРОКСІМА ПЛЮС», як виконавцем, комплексу санітарно-косметичних послуг з тілами покійних та актами наданих послуг, враховуючи необхідність надання таких послуг за наявності відповідного температурного режиму, колегія суддів Південно-західного апеляційного господарського суду вважає, що у даному випадку наявний зв`язок між заявленими ТОВ «ПРОКСІМА ПЛЮС» заходами забезпечення позову і предметом поданого зустрічного позову.

Заявлені позивачем за зустрічним позовом заходи забезпечення є співрозмірними та адекватними із заявленими позовними вимогами, такий захід забезпечення позову забезпечить дотримання закріпленого у статті 4 Закону України «Про поховання та похоронну справу» принципу достойного ставлення до тіла померлого, дозволить уникнути істотних ризиків порушення санітарно-гігієнічних норм та правил у галузі поховання, та одночасно не призведе до очевидної неспіврозмірності між конкретним заходом забезпечення і предметом спірних правовідносин.

В той же час, невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача за зустрічним позовом, за захистом яких він звернувся до суду, оскільки припинення електропостачання ставить під загрозу господарську діяльність ТОВ «ПРОКСІМА ПЛЮС», яка безпосередньо залежить від наявності електропостачання для забезпечення роботи холодильного обладнання з метою підтримання температурного режиму для зберігання тіл померлих. Окрім того, припинення електропостачання може призвести до завдання шкоди комунальному майну, яке використовується товариством при здійсненні своєї господарської діяльності. Тобто у даному випадку невжиття заходів забезпечення позову може мати наслідком заподіяння шкоди правам, свободам та інтересам позивача за зустрічним позовом та ускладнить їх відновлення, у разі задоволення зустрічного позову, що відповідає меті застосування правового інституту забезпечення позову.

Застосування таких заходів забезпечення позову до вирішення спору судом відповідає предмету заявленого позову та, водночас, вжиття таких заходів не зумовлює фактичного вирішення спору по суті, а спрямовано виключно на збереження існуючого становища до розгляду справи по суті позовних вимог. Південно-західний апеляційний господарський суд зауважує, що забезпечення позову є тимчасовим заходом, і такий захід забезпечення позову не вирішує наявності будь-якого права.

Апеляційний суд звертає увагу, що розглядаючи заяву ТОВ «ПРОКСІМА ПЛЮС» про забезпечення позову, суд першої інстанції не здійснює розгляду справи по суті спору та не вирішує його, відповідно, посилання скаржника на наявність у нього права ініціювати припинення договорів оренди та порушення оскаржуваною ухвалою суду прав власника майна, відхиляються судом.

Саме застосований спосіб забезпечення позову, з урахуванням характеру спору та фактичних обставин у даній справі, є тим способом забезпечення позову, застосуванням якого дотримано балансу інтересів сторін у справі.

У зв`язку з наведеним вище, колегія суддів вважає, що у даному випадку суд першої інстанції, задовольняючи подану позивачем за зустрічним позовом заяву про вжиття заходів забезпечення позову, не допустив порушення норм процесуального права і ухвалив судове рішення, яке відповідає закону.

Наведені ж у апеляційній скарзі доводи не містять вагомих доводів, які б переконували у необґрунтованості висновків суду першої інстанції про наявність передбачених законом підстав для вжиття у цьому конкретному випадку заходів забезпечення позову, про які просив заявник, а також ставили б під сумнів законність оскаржуваної ухвали.

Отже, суд апеляційної інстанції вважає, що при винесенні оскаржуваної ухвали місцевий господарський суд надав оцінку доводам заявника, встановив безпосередній зв`язок між конкретним заходом забезпечення позову та предметом позову і правильно застосував положення статей 136, 137 Господарського процесуального кодексу України, обґрунтовано обравши заходи забезпечення позову, які відповідають вимогам процесуального законодавства.

Доводи апеляційної скарги не спростовують правильних висновків місцевого господарського суду про вжиття заходів забезпечення позову.

За таких обставин, у задоволенні апеляційної скарги слід відмовити, а оскаржувану ухвалу суду залишити без змін.

Зважаючи на те, що судом апеляційної інстанції спір по суті не розглядався, відповідно до статті 129 Господарського процесуального кодексу України розподіл судових витрат не здійснюється.

Керуючись ст.ст. 269-271, 276, 281-284 ГПК України,

Південно-західний апеляційний господарський суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Управління обласної ради з майнових відносин залишити без задоволення.

Ухвалу Господарського суду Одеської області від 08.05.2023 про забезпечення позову у справі №916/711/23 залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду у випадках і строки, передбачені ст.ст.287, 288 ГПК України.

Повний текст постанови складено 27.07.2023.

Головуючий суддя Л.В. Поліщук

Суддя К.В. Богатир

Суддя С.В. Таран