ПІВДЕННО-ЗАХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
_____________________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 липня 2023 року м. ОдесаСправа № 923/1145/21
Південно-західний апеляційний господарський суд у складі:

головуючого судді: Принцевської Н.М.;

суддів: Діброва Г.І., Ярош А.І.;

(Південно-західний апеляційний господарський суд, м.Одеса, проспект Шевченка, 29)

Секретар судового засідання (за дорученням головуючого): Соловйова Д.В.;

Представники сторін:

Від позивача Даниляк Олена Сергіївна;

Від відповідача - Лук`янов Олексій В`ячеславович;

розглянувши апеляційну скаргу Акціонерного товариства Херсонгаз

на рішення Господарського суду Херсонської області від 10.01.2022

по справі №923/1145/21

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю Оператор газотранспортної системи України

до Акціонерного товариства Херсонгаз

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача: Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг

про стягнення 1 581 312,13 грн.,

(суддя першої інстанції: Сулімовська М.Б., дата та місце прийняття рішення: 10.01.2022, Господарський суд Одеської області, м.Одеса, просп..Шевченка, 29)

ВСТАНОВИВ:

У серпні 2021 року Товариство з обмеженою відповідальністю "Оператор газотранспортної системи України" (далі ТОВ "Оператор газотранспортної системи України") звернулось до Господарського суду Херсонської області із позовом до відповідача Акціонерного товариства "Херсонгаз" (далі АТ «Херсонгаз») за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача - Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг про стягнення заборгованості в сумі 1581312,13 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням відповідачем умов Договору транспортування природного газу від 31.12.2019 № в частині сплати негативних щодобових небалансів.

Рішенням Господарського суду Херсонської області від 10.01.2022 по справі №923/1145/21 позовні вимоги задоволено у повному обсязі; стягнуто з АТ "Херсонгаз" на користь ТОВ "Оператор газотранспортної системи України" 1016713 (один мільйон шістнадцять тисяч сімсот тринадцять) грн. 75 коп. пені, 211560 (двісті одинадцять тисяч п`ятсот шістдесят) грн. 61 коп. 3% річних, 353037 (триста п`ятдесят три тисячі тридцять сім) грн. 77 коп. інфляційних втрат, 23719 (двадцять три тисячі сімсот дев`ятнадцять) грн. 68 коп. судового збору.

В оскаржуваному рішенні місцевий господарський суд зазначив, що з огляду на встановлені факти та матеріали справи, а також враховуючи, що відповідач в установленому порядку обставини, які повідомлені позивачем, не спростував, суд дійшов висновку, що позов є обґрунтованим, нормативно та документально доведеним, та підлягає задоволенню, а з АТ "Херсонгаз" на користь ТОВ "Оператор газотранспортної системи України" підлягає стягненню 1016713,75 грн. пені, 211560,61 грн. 3% річних, 353037,77 грн. інфляційних втрат.

Не погоджуючись з рішенням місцевого господарського суду, АТ «Херсонгаз» звернулось до Південно-західного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить рішення Господарського суду Херсонської області віл 10.01.2022 по справі №923/1145/21 скасувати та ухвалити нове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

Апелянт вважає, що у даному випадку судом першої інстанції допущено неправильне застосування матеріального права, а також наявні підстави скасування судового рішення та ухвалення нового рішення, передбачені пунктами 1, 2 частини 1 ст. 277 Господарського процесуального кодексу України.

Заявник апеляційної скарги вказує, що застосуванню підлягала чинна на момент виникнення спірних правовідносин редакція Кодексу ГТС, у відповідності до п.3 глави 3 розділу XIV якої було передбачено, що оператор ГТС вчиняє балансуючі дії шляхом купівлі та продажу короткострокових стандартизованих продуктів та/або використання послуг балансування.

Апелянт зазначає, що надані позивачем договори купівлі-продажу природного газу, додаткові угоди до таких договорів, акти приймання-передачі природного газу не можуть бути належним доказом вчинення балансуючих дій, оскільки аналіз змісту договорів купівлі-продажу природного газу у НАК «Нафтогаз України» та інших контрагентів, наданих позивачем, вказує про суттєву відмінність їх від змісту та визначення предмету договорів, передбачених пунктом 6 глави 5 розділу XIV Кодексу ГТС договорів про надання послуги балансування.

Заявник апеляційної скарги вказує, що Оператор ГТС не дотримався порядку та процедури та не надав доказів вчинення балансуючих дій відповідно до вимог Кодексу ГТС в ринковий та прозорий спосіб, за прострочення оплат по яким були заявлені позовні вимоги. Таким чином, відповідач вказує, що відповідач не міг порушити строк оплати послуги, враховуючи недоведеність з боку позивача самого факту надання такої послуги відповідно до умов Договору та вимог Кодексу ГТС.

На думку заявника апеляційної скарги, позивач не довів наявність у нього суб`єктивного права/охоронюваного законом інтересу, що в свою чергу унеможливлює порушення цього права/охоронюваного законом інтересу з боку відповідача, за захистом якого позивач звернувся до суду.

У відзиві на апеляційну скаргу ТОВ «Оператор газотранспортної системи України» заперечує проти доводів апеляційної скарги, просить рішення суду першої інстанції залишити без змін, а скаргу без задоволення.

Позивач вказує, що з норм Кодексу ГТС вбачається, що балансування газотранспортної системи здійснюється виходячи виключно із потреб цієї системи в цілому, відповідно балансуючі дії як шляхом купівлі продажу короткострокових стандартизованих продуктів, так і шляхом використання послуг балансування можуть вчинятися Оператором саме для фізичного (операційного) балансування газотранспортної системи, а не для врівноваження портфоліо відборів та подач кожного конкретного замовника послуг транспортування.

Крім того, позивач вказує, що ним були надані докази на підтвердження надання послуги балансування ГТС у відповідні періоди, відповідно ці докази ули предметом дослідження в суді першої інстанції.

Ухвалою Південно-західного апеляційного господарського суду від 15.06.2023 розгляд справи №923/1145/21 призначено на 17.07.2023 року об 11-30 год у приміщенні Південно-західного апеляційного господарського суду.

29.06.2023 до Південно-західного апеляційного господарського суду від АТ Херсонгаз надійшло клопотання про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

Ухвалою Південно-західного апеляційного господарського суду від 29.06.2023 задоволено клопотання АТ Херсонгаз про проведення судового засідання в режимі відеоконференції по справі №923/1145/21 поза межами приміщення суду; розгляд справи №923/1145/21 призначено на 17.07.2023 року об 11-30 год. в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів та системи відеоконференцзв`язку EASYCON.

Крім того, 03.07.2023 до Південно-західного апеляційного господарського суду від ТОВ Оператор газотранспортної системи України разом із відзивом на апеляційну скаргу надійшло клопотання про участь у судовому засіданні, яке призначено на 17.07.2023 об 11-30 год в режимі відеоконфекренції з використанням власних технічних засобів за допомогою підсистеми відеоконференцзв`язку Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (ЄСІТС).

10.07.2023 до Південно-західного апеляційного господарського суду від АТ Херсонгаз надійшли додаткові пояснення, які фактично є доповненнями до апеляційної скарги.

В силу ч. ч. 1, 2 ст. 266 Господарського процесуального кодексу України, особа, яка подала апеляційну скаргу, має право доповнити чи змінити її протягом строку на апеляційне оскарження. У разі доповнення чи зміни апеляційної скарги особа, яка подала апеляційну скаргу, повинна подати докази надіслання копій відповідних доповнень чи змін до апеляційної скарги іншим учасникам справи; в іншому випадку суд не враховує такі доповнення чи зміни.

Зважаючи на те, що вказані додаткові пояснення, які за своєю правовою природою є доповненнями до апеляційної скарги, подані поза межами строку, встановленого ч. 1 ст. 266 Господарського процесуального кодексу України для їх подання, колегією суддів такі пояснення не приймаються до уваги.

Порядок визначення/зміни складу господарського суду врегульовано ст. 32 Господарського процесуального кодексу України.

За змістом абз. 2 ч. 10 ст. 32 Господарського процесуального кодексу України якщо зі складу колегії суддів не може продовжувати розгляд справи суддя, який не є суддею-доповідачем у такій справі, що може перешкодити розгляду справи у строки, встановлені цим Кодексом, заміна такого судді з ініціативи судді-доповідача за вмотивованим розпорядженням керівника апарату суду здійснюється Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою з числа резервних суддів.

Підпунктом 17.4 пункту 17 Розділу ХІ Перехідних положень Господарського процесуального кодексу України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи: визначення судді або колегії суддів (судді-доповідача) для розгляду конкретної справи до приведення Положення про автоматизовану систему документообігу суду у відповідність із цією редакцією Кодексу в частині порядку визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи, але не довше, ніж три місяці з дня набрання чинності цією редакцією Кодексу, здійснюється за допомогою автоматизованої системи документообігу суду за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Враховуючи положення підпункту 17.4 підпункту 17 пункту 1 розділу XІ Перехідні положення Господарського процесуального кодексу України, підпунктів 2.3.25, 2.3.50 пункту 2.3 Положення про автоматизовану систему документообігу суду у редакції від 15.09.2016 року, підпункту 3.2.1 пункту 3.2 Засад використання автоматизованої системи документообігу суду в Південно-західному апеляційному господарському суді, у зв`язку із перебуванням судді - члена колегії Савицького Я.Ф. у відпустці з 03.07.2023 по 04.08.2023 року, розпорядженням керівника апарату суду №81 від 11.07.2023 призначено повторний автоматизований розподіл судової справи № 923/1145/21.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи від 11.07.2023 визначено новий склад колегії суддів: головуючий суддя Принцевська Н.М., судді: Діброва Г.І., Ярош А.І.

Ухвалою Південно-західного апеляційного господарського суду від 12.07.2023 прийнято справу №923/1145/21 до провадження колегією суддів у складі: головуючого судді Принцевської Н.М., суддів: Діброви Г.І., Ярош А.І., задоволено клопотання ТОВ Оператор газотранспортної системи України про проведення судового засідання в режимі відеоконференції по справі №923/1145/21 поза межами приміщення суду, розгляд справи №923/1145/21 призначено на 17.07.2023 року об 11-30 год. в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів та системи відеоконференцзв`язку EASYCON.

Крім того, судова колегія зазначає, що 10.07.2023 до Південно-західного апеляційного господарського суду від АТ «Херсонгаз» надійшло клопотання про закриття провадження у даній справі на підставі Закону України «Про заходи, спрямовані на подолання кризових явищ та забезпечення фінансової стабільності на ринку природного газу» від 14.07.2021. Апелянт зазначає, що відпоівдно до постанови НКРЕП від 31.01.2023 №184 АТ «Херсонгаз» включено до Реєстру підприємств, які беруть участь у процедурі врегулювання заборгованості суб`єктів ринку природного газу.

На думку заявник, оскільки повна заборгованість була погашена до 31.12.2022, то нараховані позивачем пеня, інфляційні збитки, 3% річних підлягають списанню, а провадження закриттю.

В свою чергу, позивач надіслав до суду заперечення на клопотання про закриття провадження у справі, в якому просить відмовити в задоволенні відповідного клопотання відповідача.

Так, колегія суддів зазначає, що предметом даного спору є стягнення з відповідача пені, інфляційних та 3% річних, у зв`язку з неналежним виконанням відповідачем умов Договору транспортування природного газу від 31.12.2019 № в частині сплати негативних щодобових небалансів.

За приписами ст. 231 Господарського процесуального кодексу України Господарський суд закриває провадження у справі, якщо: 1) спір не підлягає вирішенню в порядку господарського судочинства; 2) відсутній предмет спору; 3) суд встановить обставини, які є підставою для відмови у відкритті провадження у справі відповідно до пунктів 2, 4, 5 частини першої статті 175 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною другою статті 175 цього Кодексу; 4) позивач відмовився від позову і відмову прийнято судом; 5) після відкриття провадження у справі між сторонами укладено угоду про передачу спору на вирішення до міжнародного комерційного арбітражу або третейського суду, якщо тільки суд не визнає, що така угода є недійсною, втратила чинність або не може бути виконана; 6) настала смерть фізичної особи або оголошено її померлою чи припинено юридичну особу, які були однією із сторін у справі, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва; 7) сторони уклали мирову угоду і вона затверджена судом.

У разі закриття провадження у справі повторне звернення до суду із спору між тими самим сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав не допускається. Наявність ухвали про закриття провадження у зв`язку з прийняттям відмови позивача від позову не позбавляє відповідача в цій справі права на звернення до суду за вирішенням цього спору.

Господарський суд закриває провадження у справі у зв`язку з відсутністю предмета спору, зокрема, у випадку припинення існування предмета спору (наприклад, сплата суми боргу, знищення спірного майна, скасування оспорюваного акта державного чи іншого органу тощо), якщо між сторонами у зв`язку з цим не залишилося неврегульованих питань.

Закриття провадження у справі на підставі зазначеної норми Господарського процесуального кодексу України можливе також у разі, коли предмет спору існував на момент виникнення останнього та припинив існування в процесі розгляду справи. Якщо ж він був відсутній і до порушення провадження у справі, то зазначена обставина зумовлює відмову в позові, а не закриття провадження у справі.

Одночасно слід зазначити, що предмет спору - це об`єкт спірного правовідношення, з приводу якого виник спір. Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

У постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 20 вересня 2021 року у справі № 638/3792/20 (провадження № 61-3438сво21) зазначено, що: «предмет спору - це об`єкт спірного правовідношення, з приводу якого виник спір. Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підстави позову - це обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Тобто, правові підстави позову - це зазначена в позовній заяві нормативно-правова кваліфікація обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги. З урахуванням викладеного, відсутність предмета спору унеможливлює вирішення справи по суті незалежно від обґрунтованості позову, а відповідно і здійснення ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів осіб.

Судова колегія зазначає, що спір у даній справі існує стосовно нарахованих пені, 3% річних та інфляційних, а в межах даної справи під час перегляду рішення суду першої інстанції в суді апеляційної інстанції, не розглядається можливість списання або несписання заявлених позовних вимог на підставі Закону України «Про заходи, спрямовані на подолання кризових явищ та забезпечення фінансової стабільності на ринку природного газу».

Так, сама можливість списання заборгованості в даному випадку не свідчить про неправомірність позовних вимог та відсутність предмету спору. Така можливість лише створює юридичні підстави для вчинення тих чи інших дій учасниками процедури в майбутньому.

З огляду на вищевикладене, враховуючи предмет позовних вимог та приписи чинного законодавства України, судова колегія відмовляє в задоволенні клопотання АТ «Херсонгаз» про закриття провадження у даній справі на підставі ст. 231 Господарського процесуального кодексу.

В судовому засіданні представник відповідача підтримав доводи та вимоги, викладені ним в апеляційні скарзі, представник позивача заперечував проти доводів скарги. Представник третьої особи в судове засідання не з`явився, не повідомивши суд про причини неявки, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином.

Відповідно до положень п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом. Також, відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема "Іззетов проти України", "Пискал проти України", "Майстер проти України", "Субот проти України", "Крюков проти України", "Крат проти України", "Сокор проти України", "Кобченко проти України", "Шульга проти України", "Лагун проти України", "Буряк проти України", "ТОВ "ФПК "ГРОСС" проти України", "Гержик проти України" суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи "Федіна проти України" від 02.09.2010, "Смірнова проти України" від 08.11.2005, "Матіка проти Румунії" від 02.11.2006, "Літоселітіс проти Греції" від 05.02.2004 та інші).

Враховуючи викладене, з огляду на те, що явка представників сторін судом обов`язковою не визнавалась, колегія суддів апеляційного господарського суду з урахуванням ст. 120, ст. 202, ст. 270, ч. 2 ст. 273 Господарського процесуального кодексу України вважає за можливе розглянути справу за відсутністю представника третьої особи, за наявними в ній матеріалами.

Відповідно до ст.269 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права. У суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

Розглянувши матеріали справи, апеляційну скаргу, заслухавши пояснення представників сторін, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального права та дотримання норм процесуального права, судова колегія апеляційної інстанції встановила наступне.

Як вбачається з матеріалів справи, 31.12.2019 між Товариством з обмеженою відповідальністю "Оператор газотранспортної системи України" (Оператор) та Акціонерним товариством "Херсонгаз" (Замовник) було укладено Договір транспортування природного газу № (т.1 а.с.29-35), що відповідає умовам Типового договору транспортування природного газу, затвердженого постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 30.09.2015 №2497.

За умовами п.2.1 Договору, Оператор надає Замовнику послугу транспортування природного газу (Послуга) на умовах, визначених у цьому Договорі, а Замовник сплачує Оператору встановлені в цьому Договору вартість Послуги та плат (за їх наявності), які виникають при його виконанні.

Відповідно до пункту 2.3 Договору, обсяг Послуги, що надається за цим Договором, визначається підписанням додатка 1 до цього договору (розподіл потужності) та/або додатка 2 (розподіл потужності з обмеженнями), крім надання доступу до потужності на період однієї газової доби.

Приймання-передача газу, документальне оформлення та подання звітності Оператору здійснюються відповідно до вимог Кодексу (пункт 2.4 Договору).

Взаємовідносини між Замовником та Оператором при забезпеченні (замовленні, наданні, супроводженні) послуг транспортування за цим Договором здійснюються сторонами через інформаційну платформу Оператора відповідно до вимог Кодексу. Замовник набуває права доступу до інформаційної платформи з моменту підписання цього Договору, а його уповноважені особи - з моменту їх авторизації, що оформлюється наданим Замовником повідомленням на створення облікового запису уповноважених осіб користувача платформи за формою, визначеною Кодексом ГТС. Після набуття права доступу до інформаційної платформи замовник зобов`язується дотримуватися порядку взаємодії з інформаційною платформою, визначеного Кодексом ГТС (пункт 2.8 Договору).

Відповідно до пункту 4.1 Договору, Замовник зобов`язаний: своєчасно та в повному обсязі оплачувати вартість наданих йому послуг; дотримуватися обмежень, встановлених цим договором та Кодексом; не перевищувати замовлені потужності, визначені в цьому договорі; здійснити своєчасну та повну оплату додаткової плати Оператору у разі перевищення розміру замовленої потужності та/або плати за зміну умов (обмежень) користування потужністю з обмеженнями, та/або недотримання параметрів якості природного газу, який передається ним у газотранспортну систему, у порядку, визначеному цим договором та Кодексом ГТС; здійснити своєчасну та повну оплату за перевищення розміру договірної потужності, додаткову плату за зміну умов (обмежень) використання потужності з обмеженнями, плату за добовий небаланс, плату за нейтральність балансування, додаткову плату у разі недотримання параметрів ФХП газу та плату за несанкціонований відбір природного газу з газотранспортної системи в порядку, визначеному Кодексом та цим договором; здійснити у термін до 5 робочих днів з дня виставлення рахунка оплату вартості добових небалансів, якщо загальна вартість щодобових негативних небалансів протягом звітного газового місяця перевищує загальну вартість щодобових позитивних небалансів Замовника протягом звітного газового місяця.

Згідно з пунктом 7.1 Договору, вартість послуги з балансування розраховується за фактичною вартістю, яка визначається відповідно до порядку, встановленого Кодексом.

В п.9.1 Договору, сторони дійшли згоди, що у разі виникнення у Замовника добового небалансу Оператор здійснює купівлю/продаж природного газу Замовника в обсягах добового небалансу.

Згідно з пунктом 9.2 Договору, у разі виникнення у Замовника негативного добового небалансу Оператор здійснює продаж Замовнику, а Замовник купівлю в Оператора природного газу в обсягах негативного добового небалансу за ціною, яка встановлюється розділом XIV Кодексу.

У випадку якщо загальна вартість щодобових негативних небалансів протягом звітного газового місяця перевищує загальну вартість щодобових позитивних небалансів протягом звітного газового місяця, Оператор до 14 числа газового місяця, наступного за звітним, надсилає Замовнику рахунок на оплату за добовий небаланс (розмір визначається як різниця між загальною вартістю щодобових негативних небалансів протягом звітного газового місяця та загальною вартістю щодобових позитивних небалансів протягом звітного газового місяця). Замовник має оплатити рахунок на оплату за добовий небаланс у термін до 5 робочих днів, крім вартості послуг, визначених абзацом другим цього пункту. Оплата вартості щодобових небалансів оператором газорозподільної системи за рахунок виділених субвенцій з державного бюджету на покриття пільг, субсидій та компенсацій побутовим споживачам проводиться у строки та за процедурою, передбаченою чинним законодавством, у сумі, що не перевищує вартості послуг розподілу фактично спожитого природного газу зазначеними споживачами за розрахунковий період (п. 9.3 Договору).

Відповідно до пункту 9.6 Договору, розбіжності щодо вартості добових небалансів підлягають урегулюванню відповідно до умов цього Договору або в суді. До прийняття рішення суду вартість добових небалансів, яку Замовник зобов`язаний сплатити у строк, визначений пунктом 9.3 цього Договору, визначається за даними Оператора.

Згідно з пунктом 11.4 Договору, врегулювання щодобових небалансів оформлюється одностороннім актом за підписом Оператора на весь обсяг щодобових небалансів. В акті зазначаються щодобові обсяги небалансів, а також ціни, за якими Оператор врегулював щодобові небаланси (у розрізі кожної доби).

Відповідно до п. 17.1. Договору цей договір набирає чинності з дати його підписання Сторонами та діє з дати, наступної за датою внесення рішення органу ліцензування про видачу Оператору ліцензії на провадження діяльності з транспортування природного газу до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, але не раніше 01 січня 2020 року, до 31 грудня 2022 року, а в частині розрахунків до їх повного виконання.

За умовами пункту 19.1 Договору сторони обмінюються інформацією, що стосується надання послуг, відповідно до порядку і в строки, передбачені Кодексом.

Будь-яке повідомлення, вимога, звіт або інша інформація, що мають бути надані за цим Договором, повинні бути письмово оформлені і вважаються наданими, якщо їх надіслано на адреси, вказані в цьому Договорі, рекомендованим листом зі сплаченим поштовим збором, вручено кур`єром особисто уповноваженій особі сторони або у погоджених випадках направлено електронною поштою (пункт 19.2 Договору).

Згідно з п.19.3 Договору повідомлення, вимоги, звіти або інша інформація, надіслані або передані за допомогою засобів, зазначених у пункті 19.2 цього розділу, вважаються отриманими адресатом на дату їх отримання.

Договір підписано уповноваженими представниками сторін без будь-яких зауважень, підписи скріплено печатками товариств.

На виконання умов Договору та Кодексу газотранспортної системи, затвердженого постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 30 вересня 2015 року №2493, позивач за результатами співставлення остаточних алокацій подач/відборів відповідачем природного газу до/з газотранспортної системи за лютий, березень 2021 року (складених на підставі інформації, поданої відповідачем до інформаційної платформи згідно форм 2, 3, 4, 9 - т.1 а.с.57-127) виявив наявність у відповідача негативних щодобових небалансів як різниці між вказаними алокаціями подач/відборів природного газу, на підставі чого здійснив розрахунок остаточних обсягів щодобового небалансу відповідача за кожну газову добу звітного місяця та визначив його остаточну плату за такі щодобові небаланси за кожну газову добу і сумарно за звітний місяць, а саме:

- за січень 2021 року виявлено остаточні обсяги негативних щодобових небалансів в розмірі 787,04210 тис.куб.м. (8145886 кВт х год) всього на загальну суму 8877329,88 грн., з ПДВ,

- за лютий 2021 року (з 01.02.2021 по 16.02.2021) виявлено остаточні обсяги негативних щодобових небалансів в розмірі 1555,65962 тис.куб.м. (16101077 кВт х год) всього на загальну суму 18320067,72 грн., з ПДВ;

- за лютий 2021 року (з 17.02.2021 по 28.02.2021) виявлено остаточні обсяги негативних щодобових небалансів в розмірі 1249,59629 тис.куб.м. (12933322 кВт х год) всього на загальну суму 9028953,01 грн., з ПДВ;

- за березень 2021 року виявлено остаточні обсяги негативних щодобових небалансів в розмірі 3807,12330 тис.куб.м. (39403726 кВт х год) всього на загальну суму 27535506,59 грн., з ПДВ.

Як зазначає позивач, вказані негативні щодобові небаланси відповідача виникали внаслідок відбору АТ "Херсонгаз" з газотранспортної системи природного газу в зазначений період без подання відповідних обсягів природного газу до газотранспортної системи, що підтверджено Довідками 1, 3 (т.1 а.с.51-56).

У відповідності до п.2.8 Договору транспортування природного газу № від 31.12.2019, позивачем через інформаційну платформу направлено відповідачу акти врегулювання щодобових небалансів (т.1 а.с.42-45):

- №01-2021- від 31.01.2021 за січень 2021 року,

- № 02-2021- від 28.02.2021 за лютий 2021 року за період з 01.02.2021 по 16.02.2021,

- № 02-2021-/2 від 28.02.2021 за лютий 2021 року за період з 17.02.2021 по 28.02.2021

- № 03-2021- від 31.03.2021 за березень 2021 року.

На виконання п.9.3 Договору позивачем через інформаційну платформу направлено відповідачу рахунки (т.1 а.с.46-50):

- № 01-2021- від 31.01.2021 на оплату за добові небаланси за січень 2021 року на загальну суму 8877329,88 грн., з ПДВ;

- № 02-2021- від 28.02.2021 на оплату за добові небаланси за лютий 2021 року (з 01.02.2021 по 16.02.2021) на загальну суму 18320067,72 грн., з ПДВ;

- № 02-2021- від 28.02.2021 на оплату за добові небаланси за лютий 2021 року (за період з 17.02.2021 по 28.02.2021) на загальну суму 9028953,01 грн., з ПДВ;

-№ 03-2021- від 31.03.2021 на оплату за добові небаланси за березень 2021 року на загальну суму 27535506,59 грн., з ПДВ.

Як зазначено вище, за умовами п.9.3 Договору, Замовник має оплатити рахунок на оплату за щодобовий небаланс у термін до 5 робочих днів.

Однак, у строки, встановлені п.9.3 Договору, відповідач не оплатив на користь позивача щодобові негативні небаланси за січень-березень 2021 року в загальній сумі 63761857,20 грн.

Така оплата була здійснена поза межами строку оплати, визначеного умовами Договору (що підтверджено довідкою АБ "Укргазбанк" від 26.07.2021 №15932/28640/2021 та реєстрами платежів - т.1 а.с.139-151), що і зумовило звернення позивача до суду із даним позовом.

У зв`язку з простроченням виконання відповідачем зобов`язань з оплати щодобових небалансів за лютий-березень 2021 року, позивачем на підставі п.п. 13.1, 13.5 Договору, ст.536, ч.2 ст.625 Цивільного кодексу України, ч.3 ст.198 Господарського кодексу України нараховані відповідачу пеня в розмірі 1016713,75 грн., три відсотки річних від простроченої суми в розмірі 211560,61 грн. та інфляційні втрати в розмірі 353037,77 грн.

Оцінюючи правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального права, перевіривши дотримання судом норм процесуального права, в контексті встановлених обставин, судова колегія дійшла наступних висновків.

Згідно зі ст. 11 Цивільного кодексу України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а підставою виникнення цивільних прав та обов`язків є договори та інші правочини. Правочин, різновидом якого є договори - основний вид правомірних дій - це волевиявлення осіб, безпосередньо спрямовані на виникнення, зміну або припинення цивільних прав і обов`язків.

Відповідно до частини 1 статті 509 Цивільного кодексу України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послуги, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених ст. 11 цього Кодексу.

Згідно частини 1 статті 626 Цивільного кодексу України, договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства (п. 1 ст. 628 Цивільного кодексу України).

Договір може бути укладений у будь-якій формі, якщо вимоги щодо форми договору не встановлені законом (частина 1 статті 639 Цивільного кодексу України).

Згідно з частиною 1 статті 32 та частиною 2 статті 35 Закону України "Про ринок природного газу", транспортування природного газу здійснюється на підставі та умовах договору транспортування природного газу в порядку, передбаченому Кодексом газотранспортної системи та іншими нормативно-правовими актами. За договором транспортування природного газу оператор газотранспортної системи зобов`язується забезпечити замовнику послуги транспортування природного газу на період та умовах, визначених у договорі транспортування природного газу, а замовник зобов`язується сплатити оператору газотранспортної системи встановлену в договорі вартість послуг транспортування природного газу. Розмір плати за небаланси замовників визначається виходячи із обґрунтованих та реальних витрат оператора газотранспортної системи, пов`язаних із здійсненням балансування.

Відповідно до пункту 1 глави 1 розділу VІІІ Кодексу ГТС, одержання доступу до потужності, надання послуг із транспортування, у тому числі вчинення дій з врегулювання добового небалансу, є складовими послуги транспортування природного газу та здійснюються виключно на підставі договору транспортування. Договір транспортування є документом, який регулює правовідносини між оператором газотранспортної системи і окремим замовником послуг транспортування.

Оператор газотранспортної системи - суб`єкт господарювання, який на підставі ліцензії здійснює діяльність із транспортування природного газу газотранспортною системою на користь третіх осіб (замовників); оператор газорозподільної системи - суб`єкт господарювання, який на підставі ліцензії здійснює діяльність із розподілу природного газу газорозподільною системою на користь третіх осіб (замовників) (пункти 19 частини 1 статті 1 Закону України "Про ринок природного газу").

Згідно з пунктом 5 глави 1 розділу І Кодексу ГТС, балансування системи - діяльність, яка здійснюється оператором газотранспортної системи в рамках надання послуг транспортування, що полягає у врівноваженні попиту та пропозиції природного газу у газотранспортній системі, що охоплює фізичне балансування та комерційне балансування. Фізичним балансуванням є заходи, що вживаються оператором газотранспортної системи для забезпечення цілісності газотранспортної системи, а саме, необхідного співвідношення обсягів природного газу, що фізично надійшли через точки входу, і обсягів природного газу, фізично відібраного з точок виходу. Комерційне балансування - діяльність оператора газотранспортної системи, що полягає у визначенні та врегулюванні небалансу, який виникає з різниці між обсягами природного газу, що надійшли через точки входу, і обсягів природного газу, відібраного через точку виходу, у розрізі замовників послуг транспортування, що здійснюється на основі алокації. Портфоліо балансування - сукупність подач та відборів замовника послуг транспортування природного газу.

Замовник послуг транспортування - юридична особа або фізична особа - підприємець, яка на підставі договору транспортування, укладеного з оператором газотранспортної системи, замовляє одну чи декілька складових послуг транспортування природного газу (замовлення розподілу потужності, замовлення транспортування природного газу, послуга балансування).

Пунктом 3 глави 1 розділу XIV Кодексу ГТС визначено, що перевищення обсягів відібраного природного газу з газотранспортної системи над обсягами переданого природного газу є негативним небалансом.

Розділом 1 Кодексу ГТС передбачено, що небаланс - це різниця між обсягами природного газу, поданими замовником послуг транспортування для транспортування на точці входу, та відібраними замовником послуг транспортування з газотранспортної системи на точці виходу, що визначається за процедурою алокації.

За умовами пункту 2 розділу XIII Кодексу ГТС, замовники послуг транспортування зобов`язані своєчасно врегульовувати свої небаланси. Оператор газотранспортної системи вчиняє дії з врегулювання добового небалансу виключно з метою підтримання звичайного рівня функціонування газотранспортної системи в разі недотримання замовниками послуг транспортування своїх підтверджених номінацій.

Згідно з пунктом 1 глави 1 розділу XIV Кодексу ГТС, замовники послуг транспортування відповідають за збалансованість своїх портфоліо балансування протягом періоду балансування для мінімізації потреб оператора газотранспортної системи у вчиненні дій із врегулювання небалансів, передбачених цим Кодексом. Періодом балансування є газова доба (D).

Пунктами 1, 2 глави 6 розділу XIV Кодексу ГТС передбачено, що оператор газотранспортної системи розраховує обсяг добового небалансу для кожного портфоліо балансування замовників послуг транспортування природного газу за кожну газову добу як різницю між алокаціями подач природного газу до газотранспортної системи та алокаціями відбору з газотранспортної системи (з урахуванням підтверджених торгових сповіщень). У випадку, якщо сума подач природного газу замовника послуг транспортування за газову добу дорівнює сумі відборів природного газу замовника послуг транспортування за цю газову добу, вважається, що у замовника послуг транспортування природного газу відсутній добовий небаланс за цю газову добу. У випадку якщо сума подач природного газу замовника послуг транспортування природного газу за газову добу не дорівнює сумі відборів природного газу замовника послуг транспортування природного газу за цю газову добу, вважається, що у замовника послуг транспортування природного газу є добовий небаланс і до нього застосовується плата за добовий небаланс.

Відповідно до пунктів 18, 19 глави 6 розділу XIV Кодексу ГТС, оператор газотранспортної системи до 12 числа газового місяця, наступного за звітним, надає замовнику послуг транспортування природного газу в електронному вигляді через інформаційну платформу інформацію про остаточні щодобові подачі та відбори (у розрізі споживачів замовника послуг транспортування природного газу), обсяги та вартість щодобових небалансів у звітному газовому місяці. У випадку якщо загальна вартість щодобових негативних небалансів протягом звітного газового місяця перевищує загальну вартість щодобових позитивних небалансів протягом звітного газового місяця, оператор газотранспортної системи до 14 числа газового місяця, наступного за звітним, надсилає замовнику послуг транспортування природного газу рахунок на оплату за добовий небаланс (розмір визначається як різниця між загальною вартістю щодобових негативних небалансів протягом звітного газового місяця та загальною вартістю щодобових позитивних небалансів протягом звітного газового місяця). Замовник послуг транспортування природного газу має оплатити рахунок на оплату за добовий небаланс у строк до 20 числа місяця, наступного за звітним.

За умовами п.2.5 укладеного між сторонами Договору, Замовник має виконувати вимоги, визначені в Кодексі, подавати газ в точках входу та/або приймати газ у точках виходу в обсягах, встановлених цим Договором, протягом погоджених термінів, а також оплачувати Послуги на умовах, зазначених у Договорі.

Згідно з п. 1, 2 глави 3 розділу IV Кодексу ГТС, для забезпечення електронної взаємодії та документообігу між суб`єктами ринку природного газу, у тому числі для організації замовлення та супроводження послуг транспортування природного газу в умовах добового балансування газотранспортної системи, а також між суб`єктами ринку природного газу та операторами торгових платформ, оператор газотранспортної системи зобов`язаний створити та підтримувати функціонування інформаційної платформи.

Інформаційна платформа має бути доступною всім суб`єктам ринку природного газу та операторам торгових платформ у межах їх прав, визначених цим Кодексом, для забезпечення ними дій, пов`язаних із укладанням угод за короткостроковими стандартизованими продуктами, замовленням, наданням та супроводженням послуг транспортування природного газу, у тому числі для подання номінацій/реномінацій, перевірки величин грошових внесків (фінансової гарантії), а також інших дій, передбачених цим Кодексом.

Суб`єкти ринку природного газу, які уклали (переуклали) з оператором газотранспортної системи договір транспортування, набувають права доступу до інформаційної платформи та статусу користувача платформи з моменту укладення (переукладення) договору. Оператор газотранспортної системи присвоює кожному такому суб`єкту ринку природного газу код користувача платформи та створює на інформаційній платформі інтерфейс такого користувача відповідно до його статусу суб`єкта ринку природного газу (постачальник, оператор газорозподільної системи, оптовий продавець/покупець, оператор газосховищ тощо), про що має повідомити останнього. При цьому додатком до договору визначаються уповноважені особи суб`єкта ринку природного газу (користувача платформи), які будуть мати право доступу до інформаційної платформи від імені користувача платформи (зазначаються їхні адреси електронної пошти та контактні дані), для їх електронної реєстрації, що оформлюється у вигляді повідомлення на створення облікового запису уповноважених осіб користувача платформи за формою, наведеною в додатку 1 до цього Кодексу, до якого додаються у письмовій формі довіреності користувача платформи на кожну уповноважену особу.

Згідно з ч.3 глави 3 розділу IV Кодексу газотранспортної системи, обмін даними між уповноваженими особами користувачів інформаційної платформи та інформаційною платформою (оператором газотранспортної системи) відбувається через електронну пошту та інтерфейс користувача інформаційної платформи веб-додатка. У разі якщо електронна пошта недоступна, уповноважена особа користувача платформи повинна повідомити про це оператора газотранспортної системи. З метою контролю цілісності і достовірності інформації, яка передається в електронному вигляді, а також підтвердження її авторства під час обміну інформацією оператор газотранспортної системи забезпечує використання електронного цифрового підпису.

Усі операції, що здійснюються через інформаційну платформу, зберігаються з інформацією щодо відповідного користувача інформаційної платформи, часу здійснення операції, електронного-цифрового підпису (ЕЦП), накладеного на форми (файли), що завантажуються до інформаційної платформи.

За таких обставин, суб`єкти ринку природного газу, уклавши з оператором газотранспортної системи договір транспортування природного газу та визначивши згідно додатку 1 до Кодексу ГТС, який є невід`ємною частиною такого договору, уповноважених осіб, які будуть мати право доступу до інформаційної платформи від імені такого суб`єкту ринку природного газу (користувача платформи), - вчинили правочин, який є підставою для виникнення відповідних цивільних прав та обов`язків у сфері транспортування природного газу за наслідком вчинення такими уповноваженими особами користувача платформи дій, спрямованих на замовлення, надання та супроводження послуг транспортування природного газу, в тому числі в умовах добового балансування газотранспортної системи, а також інших дій, передбачених Кодексом ГТС.

Як вбачається з п.2.2 Договору, послуги надаються на умовах, визначених у Кодексі, з урахуванням особливостей, передбачених цим Договором. Замовник погоджується з тим, що обов`язковою умовою надання послуги є доступ Замовника до інформаційної платформи на підставі Правил надання доступу до інформаційної платформи, розміщених на веб-сайті Оператора.

В в п.2.8 Договору сторони дійшли згоди про те, що взаємовідносини між Замовником та Оператором при забезпеченні (замовленні, наданні, супроводженні) послуг транспортування за цим Договором здійснюються сторонами через інформаційну платформу Оператора відповідно до вимог Кодексу. Замовник набуває права доступу до інформаційної платформи з моменту підписання цього Договору, а його уповноважені особи - з моменту їх авторизації, що оформлюється наданим Замовником повідомленням на створення облікового запису уповноважених осіб користувача платформи за формою, визначеною Кодексом ГТС. Після набуття права доступу до інформаційної платформи замовник зобов`язується дотримуватися порядку взаємодії з інформаційною платформою, визначеного Кодексом ГТС.

Відповідно до пункту 19.1 Договору, сторони обмінюються інформацією, що стосується надання послуг, відповідно до порядку і в строки, передбачені Кодексом.

Згідно з пунктом 19.2 Договору, будь-яке повідомлення, вимога, звіт або інша інформація, що мають бути надані за цим договором, повинні бути письмово оформлені і вважаються наданими, якщо їх надіслано на адреси, вказані в цьому договорі, рекомендованим листом зі сплаченим поштовим збором, вручено кур`єром особисто уповноваженій особі Сторони або у погоджених Сторонами випадках направлено електронною поштою.

Згідно п.19.3 Договору, повідомлення, вимоги, звіти або інша інформація, надіслані або передані за допомогою засобів, зазначених у пункті 19.2 цього розділу, вважаються отриманими адресатом на дату їх отримання.

З матеріалів справи вбачається, що АТ "Херсонгаз" 21.11.2019 за вихідним №191121/1058/5273 були надані оформлені належним чином повідомлення на створення облікового запису уповноважених осіб користувача інформаційної платформи та довіреності на уповноважену особу на право вчиняти всі необхідно юридично значущі дії на інформаційній платформі оператора ГТС (т.1 а.с.36-37).

Таким чином, взаємовідносини між сторонами здійснюються, у тому числі, через інформаційну платформу оператора відповідно до вимог Кодексу.

Відповідно до пункту 4 глави 1 розділу XIV Кодексу ГТС, оператор газотранспортної системи надсилає замовнику послуг транспортування відомості для визначення статусу небалансу замовника послуг транспортування. Відомості про статус небалансу надаються замовнику послуг транспортування за допомогою інформаційної системи.

З огляду на вищевикладене, суд першої інстанції обґрунтовано не прийняв до уваги твердження відповідача відносно ненадіслання на його адресу рахунків на оплату за добові небаланси за період січень-березень 2021 року засобами поштового зв`язку, оскільки в даному випадку ненадіслання позивачем відповідачу через засоби поштового зв`язку рахунку не може бути підставою для висновку про ненастання строку оплати, так як передача інформації про остаточні щодобові подачі та відбори між оператором газотранспортної системи та замовником відбувається в електронному вигляді через інформаційну платформу.

Докази обміну інформацією між сторонами через інформаційну платформу (електронні докази, що розміщені на дисках DVD R, та їх паперові копії), а саме - реєстри файлів форми №№2, 3, 4, 9, скріншоти з інформаційної платформи ТОВ "Оператор ГТС України" у період січень-березень 2021 щодо фізичного балансу (відображення фізичних обсягів газу, обсягів перетоку природного газу в суміжну газорозподільну систему або з суміжної газорозподільної системи) та комерційного балансу (відображення обсягів ВТВ ОГРМ, комерційного постачання), відображення обсягів та вартості остаточного небалансу АТ "Херсонгаз", відображення даних з інформаційної платформи ТОВ "Оператор ГТС України" на підтвердження фактичного обсягу природного газу, поданого до газотранспортної системи через точки входу у період січень-березень 2021, електронні документи з ЕЦП Рахунків та Актів врегулювання щодобових небалансів за газові місяці січень-березень 2021, Рахунки, що направлялись з інформаційної платформи та реєстр файлів, залучені до матеріалів справи, досліджені судом в судовому засіданні.

Також обґрунтованими є висновки суду першої інстанції в частині доводів відповідача щодо неврахування позивачем вимог постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 17.02.2021 №235 "Про заходи, спрямовані на безперебійний розподіл природного газу споживачам", відповідно до якої постановлено Товариству з обмеженою відповідальністю "Оператор газотранспортної системи України", крім іншого, визначити для операторів газорозподільних систем строк оплати рахунку за добовий небаланс 90 календарних днів з дня, наступного за днем закінчення місяця надання послуги транспортування природного газу, та визначення ТОВ "Оператор ГТС України" строку оплати рахунку відповідно до умов Договору - 5 робочих днів.

Згідно п.9.3 Договору замовник має оплатити рахунок на оплату за щодобовий небаланс у термін до 5 робочих днів.

Відповідно до п. 19 глави 6 розділу XIV Кодексу ГТС, у випадку якщо загальна вартість щодобових негативних небалансів протягом звітного газового місяця перевищує загальну вартість щодобових позитивних небалансів протягом звітного газового місяця, оператор газотранспортної системи до 14 числа газового місяця, наступного за звітним, надсилає замовнику послуг транспортування природного газу рахунок на оплату за добовий небаланс (розмір визначається як різниця між загальною вартістю щодобових негативних небалансів протягом звітного газового місяця та загальною вартістю щодобових позитивних небалансів протягом звітного газового місяця). Замовник послуг транспортування природного газу має оплатити рахунок на оплату за добовий небаланс у строк до 20 числа місяця, наступного за звітним.

З огляду на наявні в матеріалах справи: Реєстр файлів відправлених з інформаційної платформи ТОВ "Оператор ГТС України" за газовий місяць у період січень-березень 2021 (Акт врегулювання добових небалансів, Рахунок - т.1 а.с.50), реєстри платежів АТ "Херсонгаз" на користь ТОВ "Оператор ГТС України" за інформацією АБ "Укргазбанк" (т.1 а.с.139-151) а також розрахунки заявленої до стягнення заборгованості, слід дійти висновку, що позивачем при врахуванні періодів прострочення відповідачем строку оплати рахунків дотримано як умови укладеного між сторонами Договору, так і вимоги Кодексу ГТС.

При цьому, доказів внесення в Договір від 31.12.2019 № змін в частині збільшення строку оплати рахунку до 90 календарних днів, в тому числі ініціювання цього питання відповідачем, матеріали справи не містять.

Крім того, з огляду на наявні в матеріалах справи докази, судова колегія вважає безпідставними посилання апелянта щодо недоведеності надання послуги балансування, за прострочення оплати за якими були нараховані пеня, 3% річних та інфляційні.

При цьому, суд апеляційної інстанції вважає за необхідне зазначити, що освна заборгованість за надані послуги сплачена і предметом спору у даній справі є штрафні санкції за порушення строків оплати та 3% річних і інфляційних, нарахованих на суму боргу за період прострочення, а не сам борг.

Стосовно доводів апелянта щодо балансування газотранспортної системи в розрізі кожного замовника послуг транспортування, судова колегія Південно-західного апеляційного господарського суду зазначає наступне.

Відповідно до положень п. 2 глави 1 розділу XIV Кодексу газотранспортної системи при розрахунку небалансу замовників послуг транспортування оператор газотранспортної системи враховує всі обсяги природного газу у розрізі кожного замовника послуг транспортування, переданого до газотранспортної системи та відібраного з газотранспортної системи.

Згідно п.1 глави 6 розділу XIV Кодексу газотранспортної системи оператор газотранспортної системи розраховує обсяг добового небалансу для кожного портфоліо балансування замовників послуг транспортування природного газу за кожну газову добу як різницю між алокаціями подач природного газу до газотранспортної системи та алокаціями відбору з газотранспортної системи (з урахуванням підтверджених торгових сповіщень).

У відповідності до п. 5 глави 1 розділу І Кодексу газотранспортної системи алокація - обсяг природного газу, віднесений оператором газотранспортної системи в точках входу/виходу до/з газотранспортної системи по замовниках послуг транспортування (у тому числі в розрізі їх контрагентів (споживачів)) з метою визначення за певний період обсягів небалансу таких замовників.

Отже, при зверненні до суду з даним позовом, позивач повинен надати належні докази, які б свідчили про вчинення стосовно відповідача балансуючих дій кожної газової доби шляхом купівлі-продажу короткострокових стандартизованих продуктів та/або використання послуг балансування, як це встановлено п. 3 глави 3 розділу XIV Кодексу газотранспортної системи.

Згідно з положеннями п.п. 1, 3 глави 3 розділу XIV Кодексу газотранспортної системи, оператор газотранспортної системи вчиняє балансуючі дії, зокрема, шляхом використання послуг балансування, для:

-підтримання тиску в газотранспортній системі з метою виконання вимог цілісності газотрнспортної системи та вимог щодо експлуатації газотранспортної системи;

-досягнення певної кількості природного газу у газотранспортній системі на кінець доби, що може відрізнятися від кількості, що очікується відповідно до передбачених подач та відборів для такої газової доби, але яка буде сумісна з економічною, ефективною та безпечною експлуатацією газотранспортної системи;

За таких обставин, судова колегія зазначає, що балансування газотранспортної системи здійснюється виходячи виключно із потреб системи в цілому, відповідно балансуючі дії як шляхом купівлі та продажу короткострокових стандартизованих продуктів, так і шляхом використання послуг балансування можуть вчинятися оператором саме для фізичного (операційного) балансування газотранспортної системи, а не для врівноваження портфоліо відборів та подач кожного конкретного замовника послуг транспортування.

Також слушними є посилання позивача на те, що жодна норма чинного законодавства України не зобов`язує оператора здійснювати балансування газотранспортної системи, тобто забезпечувати підтримання певної кількості газу в системі, шляхом купівлі/продажу природного газу в розрізі певного замовника послуг транспортування.

Виконання зобов`язання (основного зобов`язання) забезпечується, якщо це встановлено договором або законом (ч.1 ст. 548 Цивільного кодексу).

У відповідності до ст.549 Цивільного кодексу України, неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання.

Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання.

Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного або неналежно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

Приписами ст. 199 Господарського кодексу України встановлено, що виконання господарського зобов`язання забезпечується заходами захисту прав та відповідальності учасників господарських відносин, передбаченими цим Кодексом та іншими законами. За погодженням сторін можуть застосовуватися передбачені законом або такі, що йому не суперечать, види забезпечення виконання зобов`язань, які звичайно застосовуються у господарському (діловому) обігу.

Згідно пункту 13.1 Договору, у випадку невиконання або неналежного виконання своїх зобов`язань за цим Договором сторони несуть відповідальність, передбачену чинним законодавством та цим Договором.

За умовами п.13.5, у разі порушення Замовником строків оплати, передбачених цим Договором, замовник сплачує пеню в розмірі подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла за період, за який сплачується пеня, від суми простроченого платежу, за кожен день прострочення платежу.

Згідно розрахунку штрафних санкцій, позивачем нараховано відповідачу пеню за несвоєчасну оплату рахунку за січень 2021 за період з 23.02.2021 по 24.03.2021 в сумі 66828,47, за рахунком за лютий 2021 - з 23.03.2021 по 19.05.2021 в сумі 278949,09 грн., за рахунком за березень 2021 з 21.04.2021 по 20.07.2021 в сумі 670936,18 грн., що загалом складає 1016713,75 грн.

Судова колегія погоджується з правильністю розрахунку пені, у зв`язку з чим висновок суду першої інстанції про задоволення вимог позивача в частині стягнення 1016713,75 грн. пені є вірним.

Окрім цього, позивач просив стягнути з відповідача 211560,61 грн. 3% річних та 353037,77 грн. збитків від інфляції.

Частиною 1 статті 625 Цивільного кодексу України визначено, що боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання.

Частиною 2 статті 625 Цивільного кодексу України встановлено, що боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Так, позивачем нараховані річні за наступні періоди: за рахунком січень 2021 року - з 23.02.2021 по 24.03.2021 на суму 15983,22 грн., за рахунком лютий 2021 року - з 23.03.2021 по 19.05.2021 на суму 61390,16 грн., за рахунком березень 2021 року - з 21.04.2021 по 20.07.2021 на суму 134187,24 грн., всього на суму 211560,61.

Інфляційні втрати позивачем нараховані за лютий 2021 року - з 01.04.2021 по 31.05.2021 на суму 51116,40 грн., за березень 2021 року - з 01.05.2021 по 31.07.2021 на суму 301921,36 грн., всього 353037,77 грн.

Суд апеляційної інстанції погоджується з розрахунками 3% річних та інфляційних, у зв`язку з чим вимоги позивача в частині стягнення 3% річних в сумі 211560,61 грн. та інфляційних втрат в сумі 353037,77 грн. також правомірно задоволено судом першої інстанції.

Європейський суд з прав людини в рішенні у справі "Серявін та інші проти України" вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.

Названий Суд зазначив, що, хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довід (рішення Європейського суду з прав людини у справі "Трофимчук проти України").

Доводи скаржника, що викладені в апеляційній скарзі, колегія суддів не бере до уваги, оскільки вони висновків суду не спростовують та з урахуванням всіх обставин даної справи, встановлених судом, не впливають на правильність вирішення спору по суті та остаточний висновок.

За таких обставин, апеляційна скарга Акціонерного товариства Херсонгаз на рішення Господарського суду Херсонської області від 10.01.2022 по справі №923/1145/21 задоволенню не підлягає, а рішення Господарського суду Херсонської області від 10.01.2022 по справі №923/1145/21 залишається без змін.

Відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України витрати по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги покладаються на заявника апеляційної скарги.

Керуючись ст.ст. 129, 269, 275, 276, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства Херсонгаз на рішення Господарського суду Херсонської області від 10.01.2022 по справі №923/1145/21 залишити без задоволення.

Рішення Господарського суду Херсонської області від 10.01.2022 по справі №923/1145/21 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду в порядку та строки, передбаченими статтями 286-289 ГПК України.

Повний текст постанови складено та підписано 24.07.2023 року.

Головуючий суддя: Н.М. Принцевська

Судді: Г.І. Діброва

А.І. Ярош