УХВАЛА

м. Київ

31.07.2023Справа № 910/10381/23
Cуддя Господарського суду міста Києва Спичак О.М. розглянувши зустрічну позовну заяву Приватного акціонерного товариства з іноземними інвестиціями «Слобожанська будівельна кераміка»

про внесення змін до договору

подану у справі

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Роял Кераміка»

до Приватного акціонерного товариства з іноземними інвестиціями «Слобожанська будівельна кераміка»

про розірвання договору та стягнення 403 648,00 грн.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Роял Кераміка» звернулось до Господарського суду міста Києва із позовом до Приватного акціонерного товариства з іноземними інвестиціями «Слобожанська будівельна кераміка» про розірвання укладеного 30.12.2021 у спрощений спосіб договору купівлі-продажу (поставки), за яким Приватне акціонерне товариство з іноземними інвестиціями «Слобожанська будівельна кераміка» зобов`язалося поставити Товариству з обмеженою відповідальністю «Роял Кераміка»: блоки керамічні базові, М-100 (Артикул ВО-02 М-100) в кількості 83,104 тис.шт. умов.блок. загальною вартістю 469 537,60 грн з ПДВ; блоки керамічні базові, М-125 (Артикул ВО-02 М-125) в кількості 23,744 тис.шт. умов.блок. загальною вартістю 135 340,80 грн з ПДВ та про стягнення 403 648,00 грн.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що відповідачем не було належним чином виконано взятих на себе зобов`язань за договором укладеним у спрощений спосіб 30.12.2021 в частині повної та своєчасної поставки попередньо оплаченого товару.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 30.07.2023 було відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження.

27.07.2023 до Господарського суду міста Києва надійшла зустрічна позовна заява Приватного акціонерного товариства з іноземними інвестиціями «Слобожанська будівельна кераміка» про внесення змін до договору укладеного між сторонами у спрощений спосіб, шляхом викладення його у іншій редакції.

За приписами п.3 ч.2 ст.46 Господарського процесуального кодексу України відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

Частинами 1 та 2 ст.180 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

За приписами ч.2 ст. 180 Господарського процесуального кодексу України зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 162, 164, 172, 173 цього Кодексу.

Розглянувши матеріали зустрічного позову, господарський суд визнав їх такими, що не відповідають приписам ст.ст.162,164 Господарського процесуального кодексу України з урахуванням наступного.

Положеннями ч. 1 ст. 172 ГПК України унормовано, що позивач, особа, яка звертається з позовом в інтересах іншої особи, зобов`язані до подання позовної заяви надіслати учасникам справи її копії та копії доданих до неї документів листом з описом вкладення.

Такі приписи згаданих норм мають на меті забезпечення, як конституційних засад змагальності сторін та рівності усіх учасників процесу перед законом і судом (п. п. 2, 4 ч. 3 ст. 129 Конституції України), так і аналогічних приписів ст. 7 Господарського процесуального кодексу України.

Принцип рівності сторін у процесі вимагає, щоб кожній стороні надавалася розумна можливість представляти справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно другої сторони (п. 87 Рішення у справі «Салов проти України» від 06.09.2005 року).

У Рішенні у справі «Надточий проти України» від 15.05.2008 року зазначено, що принцип рівності сторін передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом.

Абзацом 27 пункту 2 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 № 270 передбачено, що документом, який підтверджує надання послуг поштового зв`язку є розрахунковий документ встановленої відповідно до Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» форми та змісту (касовий чек, розрахункова квитанція тощо).

За змістом п. 61 Правил надання поштового зв`язку, затверджених Постановою №270 від 05.03.2009 Кабінету Міністрів України, у разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв`язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові. На примірнику опису, що видається відправникові, працівник поштового зв`язку повинен зазначити номер поштового відправлення. За бажанням відправника на примірнику опису, що вкладається до поштового відправлення, вартість предметів може не зазначатися.

За таких обставин належним доказом надіслання копії позовної заяви з доданими до неї документами учасникам справи є опис вкладення відправленої поштової кореспонденції, засвідчений підписом працівника відділення поштового зв`язку та відбитком календарного штемпеля цього відділення, а також розрахунковий документ поштової установи.

В якості доказів надсилання відповідачу за зустрічним позовом екземпляру позовної заяви з доданими до неї документами позивачем за зустрічним позовом надано опис внутрішнього вкладення у цінний лист від 27.07.2023 та рахунок сплачений за послуги друку та доставки.

Проте, вищезазначений опис вкладення у цінний лист - не є належним доказом направлення позовної заяви та доданих до неї документів відповідачу за зустрічним позовом, оскільки з його змісту вбачається, що йому надіслано- зустрічна позовна заява від 27.07.2023 у справі №910/10381/23 з додатками, проте, не зазначено, які саме додатки надіслані стороні, що не дає суду можливості пересвідчитись в тому, що відповідачу були надіслані саме додані до позовної заяви документи, що в свою чергу, є порушенням вимог ст. 164 Господарського процесуального кодексу України.

Статтею 164 Господарського процесуального кодексу України визначено перелік документів, що подаються до позовної заяви, зокрема вказано, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення віл сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з п.п. 1, 2 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; а за подання позовної заяви немайнового характеру - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За приписами статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2023 рік" з 1 січня 2023 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 2 684,00 грн.

Як вбачається з прохальної частини зустрічної позовної заяви позивач заявляє лише одну немайнову вимогу, а саме просить внести зміни до договору укладеного між сторонами у спрощений спосіб, шляхом викладення його у іншій редакції.

З огляду на вище зазначення положення Закону України "Про судовий збір", розмір судового збору за подання до Господарського суду міста Києва вищезазначеної зустрічної позовної заяви із однією немайновою вимогою слід сплатити 2 684,00 грн судового збору.

Однак, що при дослідженні матеріалів заяви Приватного акціонерного товариства з іноземними інвестиціями «Слобожанська будівельна кераміка» та доданих до неї документів, судом встановлено, що серед них жодних доказів сплати судового збору, у встановленому законом розмірі та прядку не міститься, крім того, відомості що до наявності таких доказів серед переліку доданих до позовної заяви документів теж відсутні.

Таким чином, судом встановлено невідповідність зустрічного позову вимогам статей 162, 164 Господарського процесуального кодексу України.

Згідно із ст. 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст.ст.46, 119, 180, 164, 174, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Залишити без руху зустрічну позовну заяву Приватного акціонерного товариства з іноземними інвестиціями «Слобожанська будівельна кераміка».

2. Надати позивачу за зустрічним позовом строк для усунення недоліків 10 днів з дня вручення ухвали про залишення зустрічної позовної заяви без руху.

3. Встановити позивачу спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом подання:

- подання документу, який підтверджує сплату судового збору у встановленому законом порядку та розмірі; надати докази його направлення відповідачу за зустрічним позовом.

- належних доказів відправки відповідачу усіх доданих до позовної заяви документів.

4. Роз`яснити позивачу за зустрічним позовом, що якщо недоліки зустрічної позовної заяви не будуть усунуті у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із такою заявою.

5. Згідно ч.2 ст.235 Господарського процесуального кодексу України дана ухвала набирає законної сили з моменту її підписання. Дана ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду першої інстанції.

Суддя О.М. Спичак