ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 липня 2023 року

м. Київ

cправа № 910/24550/13

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Огородніка К.М. - головуючого, Банаська О.О., Жукова С.В.,

за участю секретаря судового засідання Ксензової Г.Є.,

за участю представників:

АТ "Укрексімбанк" - Гея В.Г.,

ліквідатора ПАТ «Київський ювелірний завод» - Святюка С.П.,

ТОВ "Компанія Фінсервіс" (правонаступник АТ "Сбербанк") - Ігнатенка О.О.,

ТОВ "Фаст Вотер СТ" - Томчука М.В.,

розглянув у відкритому судовому засіданні касаційну скаргу Акціонерного товариства «Державний експортно-імпортний банк України»

на постанову Північного апеляційного господарського суду від 16.02.2023

та рішення Господарського суду міста Києва від 14.07.2022

у справі № 910/24550/13

за заявою Акціонерного товариства «Державний експортно-імпортний банк України»

до Публічного акціонерного товариства «Київський ювелірний завод»

про визнання результатів аукціонів з продажу майна недійсними

в межах справи №910/24550/13.

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Господарського суду міста Києва перебуває справа №910/24550/13 за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю (далі - ТОВ) "Фаст Вотер СТ" про банкрутство Публічного акціонерного товариства (далі - ПАТ) "Київський ювелірний завод" (далі - боржник) на стадії ліквідаційної процедури, введеної постановою Господарського суду міста Києва від 15.04.2015.

Матеріалами справи підтверджується, що провадження у справі №910/24550/13 за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю (далі - ТОВ) "Фаст Вотер СТ" про банкрутство ПАТ "Київський ювелірний завод" порушено ухвалою Господарського суду міста Києва від 25.07.2014.

28.07.2014 на офіційному веб-сайті Вищого господарського суду України в мережі Інтернет здійснено офіційне оприлюднення оголошення про порушення справи про банкрутство ПАТ "Київський ювелірний завод".

Ухвалою попереднього засідання Господарського суду міста Києва від 16.02.2015 затверджено реєстр вимог кредиторів ПАТ "Київський ювелірний завод"; визнано грошові вимоги ПАТ «Державний експортно-імпортний банк України» (далі - АТ «Укрексімбанк», Банк) до ПАТ "Київський ювелірний завод" на суму 1 218 грн - вимоги першої черги, затверджено окремо внесені вимоги ПАТ «Державний експортно-імпортний банк України», забезпечені заставою боржника, на суму 113 162 835,22 грн, з яких 103 153 502,95 грн - вимоги першої черги, 10 009 332,27 грн - вимоги шостої черги; визнано грошові вимоги ПАТ «Дочірній банк Сбербанку Росії» до ПАТ "Київський ювелірний завод" на суму 1 218 грн - вимоги першої черги, затверджено окремо внесені вимоги ПАТ «Дочірній банк Сбербанку Росії», забезпечені заставою боржника, на суму 53 367 847,65 грн, з яких 45 485 042,90 грн - вимоги першої черги, 7 882 804,75 грн - вимоги шостої черги.

Постановою Господарського суду міста Києва від 15.04.2015 ПАТ "Київський ювелірний завод" визнано банкрутом, введено ліквідаційну процедуру у справі, ліквідатором призначено арбітражного керуючого Руденок Ю.О.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 28.03.2016 визнано АТ «Укрексімбанк» кредитором ПАТ "Київський ювелірний завод" на суму 1 218 грн - вимоги першої черги, затверджено окремо внесені вимоги АТ «Укрексімбанк» до ПАТ "Київський ювелірний завод", забезпечені заставою боржника, на суму 13 275 901,94 грн; визнано ПАТ «Дочірній банк Сбербанку Росії» кредитором ПАТ "Київський ювелірний завод" на суму 1 218 грн - вимоги першої черги, затверджено окремо внесені вимоги ПАТ «Дочірній банк Сбербанку Росії» до ПАТ "Київський ювелірний завод", забезпечені заставою боржника, на суму 5004603,07грн.

Ухвалою суду першої інстанції від 11.07.2016 припинено повноваження ліквідатора боржника арбітражного керуючого Руденок Ю.О., призначено ліквідатором ПАТ "Київський ювелірний завод" арбітражного керуючого Тарасенка Т.П.

Під час ліквідаційної процедури у справі про банкрутство ПАТ "Київський ювелірний завод" 22.08.2016 між ПАТ «Київський ювелірний завод» в особі ліквідатора Тарасенка Т.П. та МУТСБ «Епсілон» укладений договір на організацію та проведення публічних торгів (аукціону) (далі - Договір).

18.10.2016 відбулося засідання комітету кредиторів ПАТ "Київський ювелірний завод", на якому, зокрема, було прийнято рішення про визначення порядку продажу майна банкрута в розрізі чотирьох лотів у відповідності до висновків незалежної оцінки майнових активів, проведених на замовлення ліквідатора боржника.

19.10.2016 ліквідатор звернувся до суду з клопотання про надання згоди на реалізацію заставного майна.

В свою чергу 04.11.2016 до Господарського суду міста Києва надійшли клопотання АТ «Укрексімбанк» та АТ «Сбербанк» про призначення експертизи, обґрунтовані незгодою з висновками незалежних оцінок майна банкрута.

Враховуючи відсутність згоди заставних кредиторів на продаж майна, яке є предметом забезпечення, за відповідною заявою ліквідатора боржника, згідно з ухвалою Господарського суду міста Києва від 21.11.2016 у справі №910/24550/13 надано дозвіл на реалізацію заставного майна банкрута у спосіб, визначений рішенням комітету кредиторів ПАТ «Київський ювелірний завод» від 18.10.2016 в розрізі чотирьох лотів у відповідності до висновків незалежної оцінки майнових активів, а саме:

- лот № 1: Товарно-матеріальні цінності (товари в обороті, які знаходяться в заставі у ПАТ «Дочірній Банк Сбербанку Росії») за початковою ціною 1057960,47 грн;

- лот № 2: Товарно-матеріальні цінності (товари в обороті, які знаходяться в заставі у АТ «Укрексімбанк») за початковою ціною 13972 101,39 грн;

- лот № 3: Цінні папери (акції), що перебувають на балансі ПАТ «Київський ювелірний завод» за початковою вартістю 4 694 752,55 грн;

- лот № 4: Будівлі, споруди, виробниче і побутове обладнання, меблі оргтехніка, товарна продукція та інше майно, а також цінні папери, дебіторська заборгованість та нематеріальні активи, що перебувають на балансі ПАТ «Київський ювелірний завод» за початковою вартістю 216264773,81 грн.

Іншою ухвалою Господарського суду міста Києва від 21.11.2016 відмовлено в задоволенні клопотань Банків про призначення судової експертизи у справі з поставленням на її вирішення питання визначення ринкової вартості майна боржника.

13.01.2017 відбувся повторний аукціон з продажу майна ПАТ "Київський ювелірний завод" частинами, а саме:

1) у відповідності з публікацією № 38374:

- Лот № 1: Цінні папери (акції), що перебувають на балансі ПАТ "Київський ювелірний завод";

- Лот № 2: Майно: будівлі, споруди, виробниче і побутове обладнання, меблі, оргтехніка, товарна продукція та інше майно, цінні папери, дебіторська заборгованість та нематеріальні активи, що перебувають на балансі ПАТ "Київський ювелірний завод", до якого включено, у тому числі, й заставне майно Боржника;

2) у відповідності з публікацією № 38373:

- Лот № 1: Товарно-матеріальні цінності, що перебувають на балансі ПАТ "Київський ювелірний завод", у кількості 571 найменування, 6 029 одиниць;

- Лот № 2: Товарно-матеріальні цінності, що перебувають на балансі ПАТ "Київський ювелірний завод" у кількості 2 042 найменувань, 10 278 одиниць.

За результатами проведеного аукціону все майно боржника було продано на цьому аукціоні.

Міжнаціональною Універсальною Товарно-Сировинною Біржою (далі - МУТСБ) "Епсілон" складені відповідні інформаційні повідомлення № 13/01-1, № 13/01-2 про результати проведення повторного аукціону з продажу майна ПАТ "Київський ювелірний завод" частинами.

Водночас, заставні кредитори AT «Укрексімбанк» та AT «Сбербанк» звернулись до Київського апеляційного господарського суду з апеляційними скаргами на ухвали Господарського суду міста Києва від 21.11.2016 у справі №910/24550/13, в яких просили скасувати ухвали і прийняти нове(-і) рішення, яким відмовити у задоволенні клопотання ліквідатора, а клопотання ПАТ "Сбербанк" і ПАТ "Державний експортно-імпортний банк України" задовольнити.

Ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 10.01.2017, серед іншого, заборонено ліквідатору боржника арбітражному керуючому Тарасенку Т.П., МУТСБ "Епсілон" та будь-яким іншим особам вживати будь-які заходи, спрямовані на відчуження майна боржника, до завершення розгляду апеляційних скарг на ухвалу Господарського суду міста Києва від 21.11.2016 у справі №910/24550/13 про банкрутство ПАТ "Київський ювелірний завод".

Постановою Київського апеляційного господарського суду від 22.02.2017 апеляційні скарги ПАТ "Сбербанк", АТ «Укрексімбанк» на ухвалу Господарського суду міста Києва від 21.11.2016 у справі №910/24550/13 задоволено; ухвалу Господарського суду міста Києва від 21.11.2016 у справі №910/24550/13 скасовано; прийнято нове рішення, яким відмовлено у задоволенні клопотання ліквідатора ПАТ "Київський ювелірний завод" про надання дозволу на реалізацію заставного майна банкрута у спосіб визначений рішенням комітету кредиторів ПАТ "Київський ювелірний завод" від 18.10.2016 в розрізі чотирьох лотів у відповідності до висновків незалежної оцінки майнових активів; задоволено клопотання ПАТ "Сбербанк" та АТ «Укрексімбанк» про призначення незалежної (грошової) оцінки початкової вартості майна (майнових прав) ПАТ "Київський ювелірний завод", що підлягає реалізації в межах провадження у справі.

В подальшому, АТ «Укрексімбанк» звернулося до Господарського суду міста Києва з позовними вимогами до ПАТ "Київський ювелірний завод" наступного змісту:

- визнати недійсними результати проведеного 13.01.2017 МУТСБ "Епсілон" аукціону з продажу майна ПАТ "Київський ювелірний завод", відповідно до інформаційного повідомлення МУТСБ "Епсілон" від 13.01.2017 №13/01-1 про результати проведення повторного аукціону з продажу майна ПАТ "Київський ювелірний завод" частинами, якими було реалізовано майно ПАТ "Київський ювелірний завод", яке передане у заставу/іпотеку АТ "Укрексімбанк";

- визнати недійсними результати проведеного 13.01.2017 МУТСБ "Епсілон" аукціону з продажу майна ПАТ "Київський ювелірний завод", відповідно до інформаційного повідомлення МУТСБ "Епсілон" від 13.01.2017 №13/01-2, про результати проведення повторного аукціону з продажу майна ПАТ "Київський ювелірний завод" частинами, якими було реалізовано майно ПАТ "Київський ювелірний завод", яке передано у заставу/іпотеку АТ "Укрексімбанк";

- визнати недійсним договір купівлі-продажу майна, укладений за результатами проведення МУТСБ "Епсілон" 13.01.2017 аукціону з продажу майна ПАТ "Київський ювелірний завод", відповідно до інформаційного повідомлення МУТСБ "Епсілон" від 13.01.2017 №13/01-1 про результати проведення повторного аукціону з продажу майна ПАТ "Київський ювелірний завод" частинами;

- визнати недійсним договір купівлі-продажу майна, укладений за результатами проведення МУТСБ "Епсілон" 13.01.2017 аукціону з продажу майна ПАТ "Київський ювелірний завод", відповідно до інформаційного повідомлення МУТСБ "Епсілон" від 13.01.2017 №13/01-2 про результати проведення повторного аукціону з продажу майна ПАТ "Київський ювелірний завод" частинами.

Позовна заява мотивована порушенням норм чинного законодавства на етапі підготовки до проведення та безпосереднього проведення оспорюваних аукціонів, неправильним визначенням початкової ціни реалізованого майна банкрута, порушенням судових рішень про заборону відчуження майна боржника.

Позивач зазначав про порушення ліквідатором боржника арбітражним керуючим Тарасенко Т.П. та організатором аукціону - МУТСБ "Епсілон" вимог Закону України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом" (далі - Закон про банкрутство) щодо порядку підготовки, проведення та оформлення результатів повторного аукціону з продажу майна ПАТ "Київський ювелірний завод".

Водночас, 29.10.2019 ТОВ «Фаст Вотер СТ» звернулось до Північного апеляційного господарського суду із заявою про перегляд за нововиявленими обставинами постанови Київського апеляційного господарського суду від 22.02.2017 у справі №910/24550/13, згідно якої товариство просили суду скасувати постанову Київського апеляційного господарського суду від 22.02.2017 та прийняти нове рішення, яким залишити без задоволення апеляційні скарги ПАТ «Сбербанк» та AT «Укрексімбанк», а оскаржувані ухвали Господарського суду міста Києва від 21.11.2016 залишити без змін.

Постановою Північного апеляційного господарського суду від 23.02.2021 заяву ТОВ «Фаст Вотер СТ» про перегляд за нововиявленими обставинами постанови Київського апеляційного господарського суду від 22.02.2017 задоволено. Постанову Київського апеляційного господарського суду від 22.02.2017 - скасовано та ухвалено нове рішення, яким відмовлено у задоволенні апеляційних скарг ТОВ «Компанія-Фінсервіс» (правонаступника AT «Сбербанк») та AT «Укрексімбанк», а ухвалу Господарського суду міста Києва від 21.11.2016 - залишено без змін. Тобто, судом залишено в силі ухвалу суду від 21.11.2016, якою надано дозвіл на реалізацію заставного майна банкрута у спосіб, визначений рішенням комітету кредиторів ПАТ «Київський ювелірний завод».

Розгляду справи судами

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 18.04.2018 відмовлено АТ «Укрексімбанк» в задоволенні заяви про визнання результатів аукціонів з продажу майна ПАТ "Київський ювелірний завод" частинами, який відбувся 13.01.2017, в межах справи №910/24550/13.

Постановою Київського апеляційного господарського суду від 14.06.2018 ухвалу Господарського суду міста Києва від 18.04.2018 у справі №910/24550/13 залишено без змін.

Постановою Верховного Суду 11.10.2018 касаційні скарги АТ «Укрексімбанк» та ПАТ "Сбербанк" задоволено частково; ухвалу Господарського суду міста Києва від 18.04.2018 (про відмову АТ «Укрексімбанк» в задоволенні заяви про визнання результатів аукціонів з продажу майна ПАТ "Київський ювелірний завод" частинами, який відбувся 13.01.2017, в межах справи № 910/24550/13) та постанову Київського апеляційного господарського суду від 14.06.2018 у справі №910/24550/13 скасовано; ухвалу Господарського суду міста Києва від 18.04.2018 та постанову Київського апеляційного господарського суду від 14.06.2018 у справі №910/24550/13 скасовано; справу № 910/24550/13 у скасованій частині направлено на новий розгляд до Господарського суду міста Києва.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 20.03.2019 у справі №910/24550/13:

- задоволено заяву АТ «Укрексімбанк» про визнання результатів аукціонів з продажу майна ПАТ "Київський ювелірний завод" недійсними;

- визнано недійсними результати проведеного 13.01.2017 МУТСБ "Епсілон" аукціону з продажу майна ПАТ "Київський ювелірний завод", відповідно до інформаційного повідомлення МУТСБ "Епсілон" від 13.01.2017 № 13/01-1 про результати проведення повторного аукціону з продажу майна ПАТ "Київський ювелірний завод" частинами, якими було реалізовано майно останнього, яке передане у заставу/іпотеку АТ "Укрексімбанк» ";

- визнано недійсними результати проведеного 13.01.2017 МУТСБ "Епсілон" аукціону з продажу майна ПАТ "Київський ювелірний завод", відповідно до інформаційного повідомлення МУТСБ "Епсілон" від 13.01.2017 №13/01-2, про результати проведення повторного аукціону з продажу майна ПАТ "Київський ювелірний завод" частинами, якими було реалізовано майно ПАТ "Київський ювелірний завод", яке передано у заставу/іпотеку АТ «Укрексімбанк»;

- визнано недійсним договір купівлі-продажу майна, укладений за результатами проведення МУТСБ "Епсілон" 13.01.2017 аукціону з продажу майна ПАТ "Київський ювелірний завод", відповідно до інформаційного повідомлення МУТСБ "Епсілон" від 13.01.2017 № 13/01-1 про результати проведення повторного аукціону з продажу майна ПАТ "Київський ювелірний завод" частинами.

- визнано недійсним договір купівлі-продажу майна, укладений за результатами проведення МУТСБ "Епсілон" 13.01.2017 аукціону з продажу майна ПАТ "Київський ювелірний завод", відповідно до інформаційного повідомлення Міжнаціональної Універсальної Товарно-Сировинної Біржі "ЕПСІЛОН" від 13.01.2017 № 13/01-2 про результати проведення повторного аукціону з продажу майна ПАТ "Київський ювелірний завод" частинами.

Постановою Північного апеляційного господарського суду від 11.11.2019 ухвалу Господарського суду міста Києва від 20.03.2019 у справі №910/24550/13 залишено без змін.

Судові рішення обґрунтовані посиланням на норми статей 11, 509, 512, 513, 514, 525, 526, 530, 625 ЦК України, статті 193 ГК України та мотивовані встановленим фактом скасування ухвали Господарського суду міста Києва від 21.11.2016 у справі № 910/24550/13, якою надано згоду на продаж заставного майна боржника.

Суди визнали, що реалізація заставного майна банкрута без згоди заставних кредиторів чи суду є порушення приписів частини четвертої статті 42 Закону про банкрутство на стадії підготовки до проведення реалізації заставного майна шляхом його продажу на аукціоні.

Постановою Верховного Суду 19.02.2020 постанову Північного апеляційного господарського суду від 11.11.2019 та ухвалу Господарського суду міста Києва від 20.03.2019 у справі №910/24550/13 скасовано, праву в скасованій частині направлено на новий розгляд до Господарського суду міста Києва.

Постанова суду касаційної інстанції мотивована порушенням судами попередніх інстанцій норм процесуального права, за відсутності належного дослідження та об`єктивного аналізу всіх обставин справи щодо встановлення переліку реалізованого на аукціоні 13.01.2017 майна боржника та його правового статусу; належної правової оцінки доводам та запереченням сторін, що, з урахуванням обставин справи на підставі актуальних та фактичних відомостей, впливає на встановлення наявності визначених Законом про банкрутство підстав для визнання недійсним результатів аукціону та договорів купівлі-продажу, укладених за його результатами.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 18.03.2021 закрито провадження у справі № 910/24550/13 за заявою АТ «Укрексімбанк» до ПАТ "Київський ювелірний завод" про визнання результатів аукціонів з продажу майна недійсними.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 08.02.2022 скасовано ухвалу Господарського суду міста Києва від 18.03.2021 про закриття провадження у справі №910/24550/13 за заявою АТ «Укрексімбанк» до ПАТ "Київський ювелірний завод" про визнання результатів аукціонів з продажу майна недійсними; провадження у справі поновлено зі стадії підготовчого провадження та призначено справу до розгляду.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції та постанови суду апеляційної інстанції

Рішенням Господарського суду міста Києва від 14.07.2022 у справі № 910/24550/13 відмовлено повністю у задоволенні заяви АТ «Укрексімбанк» до ПАТ "Київський ювелірний завод" про визнання результатів аукціонів з продажу майна недійсними в межах справи №910/24550/13.

Рішення мотивовано наступним:

- заява про визнання недійсними результатів аукціонів та договорів купівлі-продажу, укладених за наслідками аукціонів від 13.01.2017, неправомірно подана заставним кредитором АТ «Укрексімбанк» стосовно всього майна ПАТ "Київський ювелірний завод", а не лише стосовно заставного майна, на продаж якого законом передбачено отримання дозволу заставного кредитора або суду;

- підставою для подання АТ "Укрексімбанк" зазначеної заяви стало те, що постановою Київського апеляційного господарського суду від 22.02.2017 скасовано ухвалу Господарського суду міста Києва від 21.11.2016, згідно з якою надана згода на продаж заставного майна ПАТ "Київський ювелірний завод". Однак, 23.02.2021 Північним апеляційним господарським судом вказана постанова суду від 22.02.2017 скасована, ухвала суду від 21.11.2016 залишена без змін, що, у свою чергу, означає відсутність порушення частини четвертої статті Закону про банкрутство при проведенні аукціонів на стадії підготовки та проведення реалізації заставного майна шляхом його продажу на аукціоні;

- Північним апеляційним господарським судом в постанові від 23.02.2021 встановлена відповідність початкової вартості майна ПАТ "Київський ювелірний завод" його ринковій вартості на час реалізації та вірність (не заниження) вартості майна, визначеної у відповідних Звітах про незалежну оцінку майна, які містяться в матеріалах справи;

- в рамках цієї ж справи про банкрутство іншим забезпеченим кредитором - АТ "Сбербанк" подана до Господарського суду міста Києва заява про визнання результатів аукціону недійсними, розгляд якої завершений з прийняттям ухвали Господарського суду міста Києва від 23.06.2021 (залишена без змін Постановою Північного апеляційного господарського суду від 14.12.2021), якою скасовано ухвалу Господарського суду міста Києва від 13.03.2019 у справі №910/24550/13 та ухвалено нове рішення, яким відмовлено у задоволенні позовної заяви ПАТ "Сбербанк" у справі № 910/24550/13 про визнання недійсним результатів повторного аукціону з продажу майна ПАТ "Київський ювелірний завод" частинами, який відбувся 13.01.2017, та скасування результатів аукціону.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції AT «Укрексімбанк» звернулось з апеляційною скаргою, за результатами розгляду якої постановою Північного апеляційного господарського суду від 16.02.2023 рішення суду першої інстанції від 14.07.2022 залишено без змін.

Апеляційний суд погодився з висновком суду першої інстанції щодо неправомірності вимог Банку, які стосуються всього майна ПАТ «Київський ювелірний завод», а не лише заставного майна, заставодержателем/іпотекодержателем за яким виступає AT «Укрексімбанк».

Розглянувши доводи скаржника, апеляційний суд встановив, що ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 10.01.2017 введена заборона на вжиття заходів, спрямованих на відчуження майна боржника, до завершення розгляду апеляційних скарг ТОВ "Компанія-Фінсервіс" (правонаступник ПАТ «Сбербанк») та АТ «Укрексімбанк» на ухвалу Господарського суду міста Києва від 21.11.2016 у справі №910/24550/13. Ухвала Київського апеляційного господарського суду від 10.01.2017 мотивована необхідністю зупинення дії оскарженої ухвали в частині надання дозволу на реалізацію заставного майна банкрута до завершення розгляду апеляційних скарг.

Апеляційний суд відхиливши цей довід, зазначив, що негативні наслідки у вигляді заборони на вжиття заходів, спрямованих на відчуження майна боржника, пов`язані з процедурою апеляційного оскарження ТОВ "Компанія-Фінсервіс" та АТ «Укрексімбанк» ухвали Господарського суду міста Києва від 21.11.2016 у справі №910/24550/13, не можуть покладатися на інших учасників справи.

При цьому вказав, що Північним апеляційним господарським судом ухвалено постанову від 23.02.2021 у справі №910/24550/13, якою відмовлено в задоволенні апеляційних скарг ТОВ "Компанія-Фінсервіс" та АТ «Укрексімбанк».

Апеляційний суд відхилив наведений АТ «Укрексімбанк» аргумент щодо зупинення діяльності арбітражного керуючого Тарасенка Т.П. згідно з наказом Міністерства юстиції України від 10.01.2017 № 39/5, що на думку АТ Укрексімбанк», що свідчить про відсутність у ліквідатора відповідних повноважень, з урахуванням постанови Окружного адміністративного суду міста Києва від 22.12.2021 у справі №826/1930/17, залишеної без змін ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 29.06.2022, якою визнано протиправним та скасовано наказ Міністерства юстиції України від 15.02.2017 №414/5 про анулювання свідоцтва про право на здійснення діяльності арбітражного керуючого (розпорядника майна, керуючого санацією, ліквідатора) №786 від 27.05.2013, виданого Тарасенко Т.П.

Суд не прийняв як безумовний та достатній доказ невідповідності заявленого та реального місця проведення аукціону, акт від 13.07.2017 про відсутність учасників та організатора аукціону за місцем проведення аукціону з продажу майна ПАТ "Київський ювелірний завод", складений представниками АТ «Укрексімбанк», ПАТ "Сбербанк", з урахуванням встановлених обставин справи та за відсутності заперечень інших учасників аукціону щодо проведення аукціону в приміщенні, орендованому МУТСБ "Епсілон».

Короткий зміст вимог та доводів касаційної скарги

АТ "Укрексімбанк" подало до Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Господарського суду міста Києва від 14.07.2022, постанову Північного апеляційного господарського суду від 16.02.2023 та на постанову Північного апеляційного господарського суду від 23.02.2021 у справі №910/24550/13, в якій просило суд поновити строк на касаційне оскарження постанови Північного апеляційного господарського суду від 23.02.2021; скасувати рішення Господарського суду міста Києва від 14.07.2022, постанову Північного апеляційного господарського суду від 16.02.2023 та ухвалити нове рішення про задоволення вимог заяви АТ «Укрексімбанк» про визнання недійсними результатів аукціонів від 13.01.2017 з продажу майна ПАТ "Київський ювелірний завод"; скасувати постанову Північного апеляційного господарського суду від 23.02.2021 та постановити нове рішення, яким відмовити у задоволенні заяви ТОВ "Фаст Вотер СТ" про перегляд за нововиявленими обставинами постанови Київського апеляційного господарського суду від 22.02.2017.

Доводи касаційної скарги зводяться до того, що судами попередніх інстанцій неправильно застосовано норми матеріального права (статей 44, 50, 58, 59, 64- 68 Закону про банкрутство) та порушено норми процесуального права щодо повноти встановлення фактичних обставин, дослідження та оцінки доказів (статті 70, 76 - 79, 86 ГПК України).

Підставами касаційного оскарження судових рішень у цій справі АТ "Укрексімбанк" вказав обставини, визначені пунктами 1, 4 частини другої статті 287 ГПК України, що полягають у такому:

- порушення положень частини 3 статті 55 Закону України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом» в частині права Банку (як заставного кредитора) щодо оскарження аукціону з продажу майна, котре не є заставне та не врахування висновків, щодо застосування вказаних норм, викладених у постановах Верховного Суду від 02.10.2019 у справі №5006/5/396/20 12; від 21.03.2018 у справі № 926/4740-6/16; від 27.06.2018 у справі № 922/2250/16; від 06.09.2018 у справі № 918/1071/15; від 11.09.2018 у справі № 909/1060/16; від 20.05.2021 у справі № 910/24368/14; від 27.05.2021 у справі № 916/1142/18; від 13.12.2022 у справі № 905/3/21; від 13.12.2022 у справі №905/3/21; від 24.01.2023 у справі № 915/2017/15(9 15/54/20);

- проведення аукціону за наявності заборони щодо вжиття заходів, спрямованих на відчуження майна боржника до завершення розгляду апеляційних скарг на ухвалу Господарського суду міста Києва від 21.11.2016 у справі №910/24550/13, застосованої ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 10.01.2017, чинної на дату проведення оспорюваних аукціонів, чим порушено положення статті 124 Конституції України та статті 67 ГПК України щодо принципу обов`язковості судових рішень (в редакції що діяла на момент проведення аукціону);

- залишення поза увагою факту зупинення на момент проведення аукціону діяльності арбітражного керуючого Тарасенко Т.П. згідно з наказом Міністерства юстиції України від 10.01.2017 №39/5, яким в подальшому було укладено договори купівлі-продажу за результатами проведеного аукціону;

- порушення положень частини четвертої статті 42 Закону про банкрутство щодо порядку формування лотів при продажу майна банкрута, що полягає у включенні заставного майна в один лот з іншими матеріальними цінностями; не врахування висновків Верховного Суду щодо застосування вказаної норми права, викладених у постановах від 13.06.2019 у справі № 910/2526/14; від 13.02.2020 у справі №4/86-Б-10; від 25.05.2021 у справі №910/2526/14;

- невідповідність заявленого та реального місця проведення аукціону, що виявлено 13.01.2017 представниками ПАТ "Державний експортно-імпортний банк України" і ПАТ "Сбербанк".

Касаційна скарга на постанову Північного апеляційного господарського суду від 23.02.2021 мотивована тим, що самостійне/окреме оскарження цієї постанови не передбачено законом, тому скарга на вказане судове рішення суду апеляційної інстанції включається до касаційної скарги на рішення Господарського суду міста Києва від 14.07.2022 та на постанову Північного апеляційного господарського суду від 16.02.2023, адже вказані судові рішення стосуються аукціону з продажу майна банкрута та є нерозривно пов`язаними.

Скаржник зазначає, що не мав об`єктивної можливості подати скаргу раніше у зв`язку з обставинами, що не залежали від волі Банку, оскільки окреме оскарження постанови Північного апеляційного господарського суду від 23.02.2021 не передбачено положеннями статті 9 КУзПБ.

Узагальнений виклад позиції інших учасників у справі

ТОВ "Компанія-Фінсервіс" подала заперечення проти відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою постанову Північного апеляційного господарського суду від 23.02.2021 мотивоване тим, що відповідно пункту 1 частини першої статті 293 ГПК України суд касаційної інстанції відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.

В наданих поясненнях щодо касаційної скарги АТ «Укрексімбанк» на рішення Господарського суду міста Києва від 14.07.2022 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 16.02.2023 у справі № 910/24550/13 за заявою АТ «Укрексімбанк» про визнання результатів аукціону з продажу майна недійсними (в межах справи про банкрутство № 910/24550/13,) ТОВ "Компанія-Фінсервіс" вважає касаційну скаргу необґрунтованою та такою, що не підлягає задоволенню, оскаржувані судові рішення просить залишити без змін як законні та обґрунтовані.

Ліквідатор ПАТ «Київський ювелірний завод» надав пояснення щодо касаційної скарги АТ «Укрексімбанк», в яких проінформував суд про категоричну незгоду з нею, вважаючи касаційну скаргу необґрунтованою та такою, що не підлягає задоволенню, а рішення Господарського суду міста Києва від 14.07.2022 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 16.02.2023 у справі №910/24550/13 - законними, обґрунтованими і такими, що підлягають залишенню без змін.

ТОВ «Фаст Вотер СТ» надало пояснення щодо касаційної скарги АТ «Укрексімбанк» на рішення Господарського суду міста Києва від 14.07.2022 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 16.02.2023 у справі №910/24550/13, в яких просить касаційну скаргу Банку залишити без задоволення з підстав, викладених у поясненні, оскаржувані рішення та постанову, які ухвалені з чітким дотриманням норм матеріального права та без порушень норм процесуального права, після ретельного вивчення матеріалів справи, з урахуванням доводів і міркувань скаржника та інших учасників справи, - залишити без змін.

Касаційне провадження

Автоматизованою системою документообігу суду для розгляду касаційної скарги АТ «Укрексімбанк» у справі № 910/24550/13 визначено колегію суддів у складі: головуючого судді - Огородніка К.М. судді - Банаська О.О., судді - Жукова С.В. що підтверджується протоколами передачі судової справи (касаційної скарги, апеляційної скарги, заяви) раніше визначеному складу суду від 04.04.2023.

Ухвалою Верховного Суду від 21.04.2023 касаційну скаргу АТ «Укрексімбанк» на постанову Північного апеляційного господарського суду від 23.02.2021, на рішення Господарського суду міста Києва від 14.07.2022 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 16.02.2023 у справі № 910/24550/13 залишено без руху, надано строк для усунення недоліків, а саме: навести інші поважні причини пропуску строку на касаційне оскарження постанови Північного апеляційного господарського суду від 23.02.2021, з обґрунтуванням поважності підстав його пропуску; надати докази надіслання копії касаційної скарги і доданих до неї документів ПАТ «Київський ювелірний завод».

На виконання вимог ухвали Верховного Суду від 21.04.2023 від скаржника надійшло клопотання про усунення недоліків касаційної скарги, відповідно до якого скаржник просить поновити строк на касаційне оскарження постанови Північного апеляційного господарського суду від 23.02.2021.

Ухвалою Верховного Суду від 22.05.2023 відмовлено АТ «Укрексімбанк» в задоволенні клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження постанови Північного апеляційного господарського суду від 23.02.2021 у справі №910/24550/13; відмовлено у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою АТ «Укрексімбанк» в частині оскарження постанови Північного апеляційного господарського суду від 23.02.2021 у справі №910/24550/13; відкрито касаційне провадження за касаційною скаргою АТ «Укрексімбанк» на рішення Господарського суду міста Києва від 14.07.2022 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 16.02.2023 у справі №910/24550/13; розгляд касаційної скарги призначено в судовому засіданні на 05.07.2023.

АТ «Державний експортно-імпортний банк України» до Верховного Суду подало заяву про відвід судді Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду Огородніка К.М. від розгляду справи № 910/24550/13, яка зареєстрована судом 06.06.2023.

Ухвалою Верховного Суду від 06.06.2023 у справі № 910/24550/13 визнано відвід судді Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду Огородніка К.М. від розгляду справи № 910/24550/13 необґрунтованим. Передано матеріали справи № 910/24550/13 на автоматизований розподіл для визначення судді з розгляду заяви про відвід судді Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду Огородніка К.М. від розгляду справи.

Ухвалою від 09.06.2023 у справі № 910/24550/13, Верховний Суд у складі судді Касаційного господарського суду Краснова Є.В. у задоволенні заяви АТ «Укрексімбанк» про відвід судді Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду Огородніка К. М. від розгляду справи № 910/24550/13 відмовлено.

У судове засідання 05.07.2023 з`явилися представники АТ "Укрексімбанк", ліквідатора ПАТ «Київський ювелірний завод», ТОВ "Компанія Фінсервіс", ТОВ "Фаст Вотер СТ".

В судовому засіданні 05.07.2023 представником АТ «Укрексімбанк» подано заяву про відвід судді Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду Огородніка К.М. від розгляду справи № 910/24550/13.

Ухвалою Верховного Суду від 05.07.2023 відмовлено в задоволенні заяви АТ «Укрексімбанк» про відвід судді Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду Огородніка К.М. від розгляду справи № 910/24550/13.

Розгляд касаційної скарги і позиція Верховного Суду

Відповідно до частин першої, другої статті 300 ГПК України переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права. Суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази.

Заслухавши доповідь судді-доповідача та пояснення представників сторін, перевіривши доводи скаржника, матеріали справи, колегія суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду дійшла висновку про часткове задоволення касаційної скарги з таких підстав.

Предметом судового розгляду у цій справі є заява АТ "Укрексімбанк" про визнання недійсними результатів аукціону з продажу майна боржника.

Відповідно до частини шостої статті 12 ГПК України господарські суди розглядають справи про банкрутство у порядку, передбаченому цим Кодексом для позовного провадження, з урахуванням особливостей, встановлених Законом України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом" (далі - Закон про банкрутство).

За приписами частини другої статті 3 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

Оскільки оскаржуваний аукціон з продажу майна ПАТ "Київський ювелірний завод" частинами відбувся 13.01.2017, оцінка спірних правовідносин здійснюється із застосуванням положень Закону України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом» (далі - Закон про банкрутство), чинного на час організації та проведення аукціону.

З наведеного Верховний Суд зазначає, що при вирішенні в межах цієї справи про банкрутство спору щодо дійсності результатів спірного аукціону суди першої та апеляційної інстанцій обґрунтовано застосували положення Закону про банкрутство (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) з огляду на принцип незворотності дії в часі законів та інших нормативно-правових актів.

Реалізація майна боржника на прилюдних торгах (аукціоні) полягає у продажу цього майна, тобто у забезпеченні переходу права власності на нього до покупця - переможця прилюдних торгів (аукціону). Тому, враховуючи передбачені законодавством щодо прилюдних торгів (аукціону) особливості, проведення таких торгів (аукціону) є правочином. Такий висновок узгоджується з приписами статей 650, 655 і частини четвертої статті 656 ЦК України, які відносять до договорів купівлі-продажу купівлю-продаж на публічних торгах (аукціонах) і визначають, що до таких договорів застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті (див., зокрема постанови Великої Палати Верховного Суду від 02.11.2021 у справі № 925/1351/19 (пункти 6.17-6.18) та від 7.07.2020 у справі № 438/610/14-ц (пункти 38-39)).

Відповідно до положень статті 650 ЦК України (у редакції, що була чинна на дату проведення спірних торгів) особливості укладення договорів на біржах, аукціонах, конкурсах тощо встановлюються відповідними актами цивільного законодавства. Аналогічним чином, згідно частини 4 статті 656 ЦК України (у редакції, що була чинна на дату проведення спірних торгів), до договору купівлі-продажу на біржах, конкурсах, аукціонах (публічних торгах), договору купівлі- продажу валютних цінностей і цінних паперів застосовуються загальні положення про купівлю- продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті.

Торги є способом укладення договору і постають як передбачена законодавством послідовність дій (процедура), вчинених організатором та учасниками торгів з метою укладення цивільно-правового чи господарського договору. Ця послідовність дій (процедура) поділяється на переддоговірну стадію і власне стадію укладення договору.

Особливості процесу, передбачені законодавством щодо проведення аукціону, полягають у сукупності дій його учасників, спрямованих на досягнення певного результату, тобто є обставиною, з настанням якої закон пов`язує виникнення, зміну або припинення цивільних правовідносин, а тому є правочином.

Правова природа продажу майна з публічних торгів дає підстави для можливості визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів (відповідна правова позиція викладена, у постанові Верховного Суду у складі судової палати для розгляду справ про банкрутство Касаційного господарського суду від 02.10.2019 у справі № 5006/5/396/2012).

Згідно усталеної практики Верховного Суду при вирішенні спору про визнання недійсними результатів торгів (аукціону) необхідним є встановлення чи мало місце порушення вимог законодавства при його проведенні; чи вплинули ці порушення на результати аукціону; чи мало місце порушення прав і законних інтересів особи, яка оспорює результати аукціону (аналогічна позиція викладена в постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 13.08.2020 у справі № 922/600/17, від 28.01.2021 у справі № 922/987/16, від 09.02.2021 у справі №5023/5507/12, від 06.04.2021 у справі № 5027/398-6/2012, від 27.04.2021 у справі № 5023/5836/12).

З зазначеного вбачається, що при вирішенні спорів про визнання прилюдних торгів або аукціону недійсними, слід встановити таке:

- чи мало місце порушення вимог законодавства при проведенні прилюдних торгів або аукціону;

- чи вплинули ці порушення на результати торгів та аукціону;

- чи мало місце порушення прав і законних інтересів особи, яка оспорює результати торгів або аукціону.

Приписами статті 55 Закону про банкрутство прямо передбачено, що результати аукціону, проведеного з порушенням вимог закону, можуть бути визнані в судовому порядку недійсними, а визнання результатів аукціону недійсними тягне за собою визнання недійсним укладеного з переможцем договору купівлі-продажу.

Дійсний на час проведення аукціону Закон України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом" як спеціальний нормативно-правовий акт має пріоритет перед іншими законодавчими актами України у регулюванні відносин, пов`язаних з банкрутством юридичних осіб.

Дослідивши фактичні обставини цієї справи на підставі наявних у ній доказів, судом першої інстанції зроблено висновок про відсутність порушень порядку підготовки та проведення спірного аукціону, встановленого Законом про банкрутство, з яким погодився суд апеляційної інстанції.

При цьому, відмовляючи в задоволенні вимог Банку про визнання недійсними результатів аукціонів суди зазначили про «неправомірність» таких вимог, оскільки вимоги стосуються всього майна ПАТ «Київський ювелірний завод», а не лише заставного майна, заставодержателем/іпотекодержателем за яким виступає AT «Укрексімбанк».

З приводу кола осіб, які можуть звертатися до суду з вимогами про визнання результатів аукціону недійсними, в постанові Верховного Суду у складі суддів судової палати для розгляду справ про банкрутство Касаційного господарського суду від 02.10.2019 у справі № 5006/5/396/2012 викладено висновок, що вимагати визнання недійсним результатів аукціону, проведеного з порушенням вимог закону, можуть боржник (зокрема арбітражний керуючий від імені боржника), кредитори, зареєстровані учасники аукціону, особи, які вважають себе власником майна, що виставляється на аукціон.

Тобто, Верховним Судом наведено правовий висновок, де чітко зазначено суб`єктний склад осіб, котрі мають право заявляти вимоги про визнання недійсними результатів аукціону, в якому є кредитори, без будь-якого їх розподілу.

Судова палата для розгляду справ про банкрутство Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду у постанові від 20.05.2021 у справі № 910/24368/14 уточнила наведений у постанові Верховного Суду від 02.10.2019 у справі № 5006/5/39б/2012 перелік осіб які можуть оспорювати результати аукціону з продажу майна банкрута шляхом включення до кола таких суб`єктів уповноваженої особи засновників (учасників, акціонерів) боржника.

При цьому вказала, що визначаючи коло суб`єктів, які мають право на оскарження аукціону та договору, укладеного за його результатами, в порядку частини 3 статті 55 Закону про банкрутство, застосував змішаний критерій, встановивши суб`єктів, управнених на оскарження аукціону як за їх статусом (зареєстровані учасники аукціону, особа, яка вважає себе власником виставленого на продаж майна), так і за ознакою "зацікавленість у продажу майна за найвищою ціною" для оцінки за критерієм юридичної заінтересованості обґрунтування порушеного права (інтересу) особи, яка оспорює аукціон.

Тобто критерієм визначення кола суб`єктів, які мають право на оскарження аукціону, проведеного в межах справи про банкрутство та укладеного за його результатами договору визначено фактично поєднання двох критеріїв, які дозволяють з`ясувати наявність в особи такого права, а саме: 1) статус особи, яка оскаржує результати аукціону; 2) зацікавленість цієї особи у продажі майна за найвищою ціною.

Як було зазначено вище, ухвалою Господарського суду міста Києва від 16.02.2015 AT «Укрексімбанк» визнано кредитором боржника на суму 1218,00 грн - вимоги першої черги, окремо внесені вимоги, які забезпечені заставою боржника на суму 113 162 835,22 грн, з яких 103 153 502,95 грн - вимоги першої черги, 10 009 332,27 грн. - вимоги шостої черги, а ухвалою Господарського суду міста Києва від 28.03.2016 визнано AT «Укрексімбанк» кредитором ПАТ «Київський ювелірний завод» на суму 1218 грн - вимоги першої черги; - затверджено окремо внесені вимоги, які забезпечені заставою боржника - на суму 13 275 901,94 грн.

Відтак, зазначивши про «неправомірність» вимог Банку щодо оскарження результатів аукціону, що стосуються всього майна ПАТ «Київський ювелірний завод», суди невірно застосували "суб`єктний критерій" визначення права учасника на оскарження аукціону, залишивши при цьому поза увагою "критерій зацікавленості в такої особи у продажі майна за найвищою ціною" у співставленні зі статусом забезпеченого кредитора.

Суди не врахували, що після продажу заставного майна вимоги забезпеченого кредитора до майнового поручителя, який є одночасно боржником в основному зобов`язанні, якщо інше не обумовлено договором застави (іпотеки) за відсутності заяви такого кредитора про відмову від забезпечення, включаються до реєстру вимог кредиторів до відповідно черги за правилами Закону.

В постанові від 27.05.2021 у справі №916/1142/18 Верховним Судом зазначено, що тлумачення абзацу 11 частини другої статті 25 Закону про банкрутство у взаємозв`язку з іншими норми цього Закону, та нормами ЦК України, Закону України "Про іпотеку", Закону України "Про заставу" із застосуванням системного методу інтерпретації свідчить, що кінцева вартість заставного (іпотечного) майна для цілей проведення розрахунків із забезпеченим кредитором формується в момент його реалізації. Після продажу заставного (іпотечного) майна вимоги забезпеченого кредитора до майнового поручителя, який є одночасно боржником в основному зобов`язанні, якщо інше не обумовлено договором застави (іпотеки) та немає заяви такого кредитора про відмову від забезпечення, включаються до реєстру вимог кредиторів до відповідної черги за правилами цього Закону.

Близькі за змістом висновки сформульовані у постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 21.03.2018 у справі №926/4740-6/16, від 27.06.2018 у справі №922/2250/16, від 06.09.2018 у справі №918/1071/15, від 11.09.2018 у справі № 909/1060/16.

Вимоги кредитора стосовно суми основного боргу, якої не вистачає після реалізації предмета іпотеки на виконання рішення суду про звернення стягнення на предмет іпотеки, втрачають статус забезпечених. Розмір таких вимог як і їх черговість повинен визначатися судом (аналогічний висновок викладений у постановах Верховного Суду від 31.10.2019 у справі № 911/2430/14, від 27.05.2021 у справі № 916/1142/18, від 13.12.2022 у справі № 905/3/21.

Банк звернувшись з цим позовом зазначав про порушення його права (інтересу) оспорюваним аукціоном, адже він як заставний кредитор зацікавлений у продажі майна за найвищою ціною, а об`єднання в один лот для продажу на аукціоні товарів з високою реалізаційною мобільністю майна (яким є заставне майно) та товарів вузького вжитку є на його переконання, порушенням статті 42 Закону про банкрутство, та не призвело до отримання найвищої ціни за це майно.

Водночас, суди не надали належної оцінки цій обставині, зокрема, що Лот N 2 (у відповідності з публікацією N 38374) включав в себе різне майно, як то будівлі, споруди, виробниче і побутове обладнання, меблі, оргтехніку, товарну продукцію та інше майно, цінні папери, дебіторську заборгованість та нематеріальні активи, у тому числі, й майно боржника, що перебувало у заставі АТ «Укрексімбанк». Відтак, об`єднання в один лот як заставного, так і незаставного майна боржника, виключало можливість оскарження результатів аукціону за цим лотом лише в частині продажу заставного майна, на чому наголошували суди в оскаржуваних судових рішеннях.

Таким чином, висновки судів про відсутність у Банку права як заставного кредитора щодо оскарження результатів аукціону з продажу як заставного, так і не заставного майна боржника, яке реалізоване за лотами, сформованими шляхом об`єднання предметів забезпечення разом з іншим майном, не грунтуються на вимогах закону та обставинах справи, та суперечать правовим висновкам Верховного Суду.

Крім того, звертаючись до суду з заявою про скасування результатів аукціону, AT «Укрексімбанк» навів як підставу такого звернення - проведення спірного аукціону за наявності заборони на відчуження майна боржника.

Місцевим господарським судом досліджувались обставини щодо заборони вживати будь-які заходи, спрямовані на відчуження майна боржника до завершення розгляду апеляційних скарг на ухвалу Господарського суду міста Києва від 21.11.2016 у справі № 910/24550/13 про банкрутство ПАТ «Київський ювелірний завод», застосовані ухвалою Київського апеляційного господарського суду від 10.01.2017.

Суд вказав, що ця ухвала була вжита як тимчасовий захід забезпечення, який в силу прийняття постанови Північного апеляційного господарського суду від 23.02.2021 та з врахуванням частини дев`ятої статті 145 ГПК України та Розділу XI Перехідних положень ГПК України втратила свою чинність, відповідно жодних юридичних наслідків з моменту її прийняття 10.01.2017 вона не несла.

Водночас, оцінивши вказану обставину щодо наявності заборони на заходи з відчуження майна боржника до завершення розгляду апеляційних скарг AT "Сбербанк" та АТ "Укрексімбанк", суд апеляційної інстанції, вказав, що негативні наслідки, пов`язані з процедурою апеляційного оскарження ухвали Господарського суду міста Києва від 21.11.2016 у справі № 910/24550/13, не можуть покладатися інших учасників справи.

При цьому, суди попередніх інстанцій не досліджували додержання сторонами вимог закону під час проведення аукціону в контексті встановлення обставин наявності/відсутності судової заборони саме на час проведення аукціону, результати якого оспорюються Банком, зокрема і у взаємозв`язку з іншими рішеннями, прийнятими за результатом перегляду за нововиявленими обставинами ухвал про надання згоди на реалізацію майна боржника, про скасування яких й були подані апеляційні скарги заставними кредиторами боржника.

Відтак, необхідність встановлення цих обставин (наявність/відсутність обмежувальних заходів у справі про банкрутство на час проведення аукціону у взаємозв`язку з іншими судовими рішеннями у справі) впливає на висновки судів про дотриманням визначеної законодавством процедури, зокрема й ліквідатором, під час виконання покладених на нього судом повноважень.

Верховний Суд неодноразово наголошував, що розглядаючи вимоги про визнання недійсними результатів аукціону з продажу майна боржника, господарський суд має системно застосовувати норми Закону про банкрутство, оцінюючи при цьому правомірність дій ліквідатора з обрання ним певних способів продажу майна боржника, правомірність формування ним складу майна, яке виставляється на продаж (як цілісного майнового комплексу, так і окремих лотів), дотримання ліквідатором вимог частини третьої статті 98 Закону про банкрутство щодо добросовісності та розсудливості, забезпечення балансу інтересів боржника та кредиторів (постанови від 26.02.2019 у справі № 911/3132/17, від 21.11.2019 у справі №20/5007/1475-Б/12, від 28.11.2019 у справі № 5009/2987/12).

В цьому аспекті (правомірності дій ліквідатора), судами не надано належної оцінки доводам скаржника щодо вчинення ліквідатором боржника арбітражним керуючим Тарасенко Т.П. дій по оформленню результатів оскаржуваного аукціону в якості замовника протягом часу зупинення його діяльності наказом Міністерства юстиції України від 10.01.2017 №39/5, обмежившись формальним посиланням на постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 22.12.2021 у справі №826/1930/17, залишену без змін ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 29.06.2022.

Наведене у сукупності свідчить про неповноту судового розгляду при дослідженні питання правомірності вимог скаржника, як заставного кредитора, на оскарження результатів аукціону з продажу всього майна боржника; доведення позивачем порушення вимог законодавства при проведенні оспорюваного аукціону чи вплинули ці порушення на результати аукціону та чи мало місце порушення прав і законних інтересів особи, яка оспорює результати аукціону.

Відповідно до статті 236 ГПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Оскаржувані судові рішення цим критеріям повною мірою не відповідають. Не з`ясувавши відповідних обставин, не дослідивши пов`язані з ними докази, попередні судові інстанції допустили порушення норм процесуального права, а саме статей 13, 86, частини п`ятої статті 236 ГПК України, щодо повного та всебічного дослідження та оцінки доказів, що стосуються питання порушення порядку підготовки та проведення спірного аукціону, доводів та аргументів сторін, що мають значення для правильного розгляду заяви про визнання недійсними результатів аукціону з продажу майна банкрута, що свідчить про передчасність висновків судів.

Натомість, зважаючи на межі перегляду справи судом касаційної інстанції, передбачені статтею 300 ГПК України, Верховний Суд не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні суду або відхилені ним.

З урахуванням вищезазначеного, суд касаційної інстанції вважає частково обґрунтованими підстави касаційного оскарження та погоджується з тими доводами скаржника, які відповідають висновкам суду, наведеним у мотивувальній частині цієї постанови.

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 308 ГПК України суд касаційної інстанції за результатами розгляду касаційної скарги має право скасувати судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій повністю або частково і передати справу повністю або частково на новий розгляд, зокрема за встановленою підсудністю або для продовження розгляду.

За змістом частини третьої статті 310 ГПК України підставою для скасування судового рішення та направлення справи на новий розгляд є також порушення норм процесуального права, на які посилається скаржник у касаційній скарзі, що унеможливило встановлення фактичних обставин, які мають значення для правильного вирішення справи, якщо суд не дослідив зібрані у справі докази, за умови висновку про обґрунтованість заявлених у касаційній скарзі підстав касаційного оскарження, передбачених пунктами 1, 2, 3 частини 2 статті 287 цього Кодексу.

Зважаючи на допущене господарськими судами першої та апеляційної інстанції порушення норм процесуального права щодо повного та всебічного дослідження обставин, доказів та аргументів сторін, що мають значення для правильного розгляду вимог про визнання недійсними результатів аукціону у цій справі, Верховний Суд дійшов висновку про часткове задоволення касаційної скарги, скасування оскаржуваних рішення та постанови судів першої та апеляційної інстанції з направленням справи в скасованій частині на новий розгляд до суду першої інстанції.

При новому розгляді справи суду першої інстанції слід врахувати викладене у цій постанові, вжити всі передбачені чинним законодавством заходи для всебічного, повного і об`єктивного встановлення обставин справи, прав і обов`язків сторін, зокрема, надати оцінку наведеним вище обставинам щодо дотримання вимог законодавства при проведенні аукціону, доказам, доводам та запереченням учасників спору і в залежності від встановленого та вимог закону прийняти законне та обґрунтоване рішення.

Щодо судових витрат

Частиною чотирнадцятою статті 129 ГПК України передбачено, що якщо суд апеляційної, касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.

Оскільки в цьому випадку справа направляється на новий розгляд до суду першої інстанції, розподіл судових витрат Верховним Судом не здійснюється.

Керуючись статтями 240, 296, 300, 301, 304, 308, 310, 314, 315, 317 ГПК України, Верховний Суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Касаційну скаргу Акціонерного товариства «Державний експортно-імпортний банк України» задовольнити частково.

2. Постанову Північного апеляційного господарського суду від 16.02.2023 та рішення Господарського суду міста Києва від 14.07.2022 у справі №910/24550/13 скасувати.

3. Справу № 910/24550/13 в скасованій частині передати на новий розгляд до Господарського суду міста Києва.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя Огороднік К.М.

Банасько О.О.

Жуков С.В.