ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 липня 2023 року

м. Київ

cправа № 910/267/20

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Бенедисюка І.М. (головуючий), Колос І.Б., Селіваненка В.П.,

розглянув у порядку письмового провадження

касаційну скаргу приватного акціонерного товариства «Науково-виробнича компанія «Гірничі Машини»

на ухвалу господарського суду міста Києва від 29.03.2023 та

постанову Північного апеляційного господарського суду від 25.05.2023

за заявою приватного акціонерного товариства «Науково-виробнича компанія «Гірничі Машини» про перегляд за нововиявленими обставинами рішення господарського суду міста Києва від 02.09.2020

у справі № 910/267/20

за позовом приватного акціонерного товариства «Науково-виробнича компанія «Гірничі Машини»

до Антимонопольного комітету України

про визнання частково недійсним та скасування рішення.

ІСТОРІЯ СПРАВИ

Приватне акціонерне товариство «Науково-виробнича компанія «Гірничі Машини» (далі - ПАТ «НВК «Гірничі Машини», позивач, заявник) звернулося до господарського суду міста Києва з позовом до Антимонопольного комітету України (далі - АМК) про визнання частково недійсним та скасування рішення.

Рішенням господарського суду міста Києва від 02.09.2020 у справі №910/267/20 в задоволенні позову відмовлено.

Постановою Північного апеляційного господарського суду від 25.11.2021 рішення суду першої інстанції скасовано, ухвалено нове рішення про задоволення позову: визнано недійсним та скасовано рішення АМК у частині, що стосується ПАТ «НВК «Гірничі Машини» та стягнення з ПАТ «НВК «Гірничі Машини» штрафу.

Постановою Верховного Суду від 02.06.2022 постанову Північного апеляційного господарського суду від 25.11.2021 скасовано. Рішення господарського суду міста Києва від 02.09.2020 залишено в силі. Стягнуто з ПАТ «НВК «Гірничі Машини» на користь АМК 25 224, 00 грн судового збору, сплаченого за подання касаційної скарги.

30.06.2022 на виконання постанови Верховного Суду видано наказ.

ПАТ «НВК «Гірничі Машини» 27.02.2023 звернулось до господарського суду міста Києва із заявою про перегляд судового рішення від 02.09.2020 за нововиявленими обставинами, у якій просить скасувати рішення господарського суду міста Києва від 02.09.2020 у справі №910/267/20 та задовольнити позов.

Короткий зміст ухвали суду першої інстанції та постанови суду апеляційної інстанції

Ухвалою господарського суду міста Києва від 29.03.2023 (суддя Чинчин О.В.) у задоволенні заяви ПАТ «НВК «Гірничі Машини» про перегляд за нововиявленими обставинами рішення господарського суду міста Києва від 02.09.2020 відмовлено. Рішення господарського суду міста Києва від 02.09.2020 залишено в силі.

Постановою Північного апеляційного господарського суду від 25.05.2023 (колегія суддів у складі: Скрипка І.М., Михальська Ю.Б., Тищенко А.І.) ухвалу господарського суду міста Києва від 29.03.2023 залишено без змін.

Стислий виклад вимог касаційної скарги

ПАТ «НВК «Гірничі Машини» просить скасувати ухвалу суду першої інстанції та постанову апеляційної інстанції; задовольнити заяву ПАТ «НВК «Гірничі Машини» про перегляд рішення господарського суду міста Києва від 02.09.2020 у цій справі за нововиявленими обставинами.

Аргументи учасників справи

Скаржник зазначає про те, що оскаржувані судові рішення прийняті з неправильним застосуванням норм матеріального права та порушенням норм процесуального права.

Касаційна карга подана на підставі пункту 2 частини першої статті 287 ГПК України, з обґрунтуванням того, в чому полягає порушення норм матеріального права та неправильне застосування норм процесуального права судом першої інстанції після апеляційного перегляду справи апеляційною інстанцією, з урахуванням вимог пункту 5 частини другої статті 290 ГПК України та абзацу другого частини другої статті 287 ГПК України.

Скаржник зазначає, що судові рішення попередніх інстанцій винесені з порушенням норм права, а саме:

- пункту 1 частини другої статті 320 ГПК України;

- частини другої статті 52 Закону України «Про захист економічної конкуренції».

ПАТ «НВК «Гірничі Машини» зазначає у касаційні скарзі про те, що в своїй заяві про перегляд за нововиявленими обставинами рішення суду першої інстанції він посилався не на лист, а на інформацію, яка містилася в листі та не була відома позивачу, але існувала на час розгляду справи та прийняття рішення господарським судом міста Києва від 02.09.2020.

Аргументи, зазначені у відзиві на касаційну скаргу

АМК у відзиві на касаційну скаргу з посиланням на безпідставність доводів касаційної скарги просив касаційну скаргу залишити без задоволення, а рішення судів попередніх інстанцій - без змін.

Касаційне провадження

У зв`язку із запланованою відпусткою судді Малашенкової Т.М. склад судової колегії Касаційного господарського суду змінився, що підтверджується Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 10.07.2023, який наявний в матеріалах справи.

Порядок та межі розгляду справи судом касаційної інстанції

Відповідно до частини першої статті 300 ГПК України, переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права.

Суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази (частина друга статті 300 ГПК України).

ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ

Джерела права. Оцінка аргументів учасників справи та висновків попередніх судових інстанцій

Позивач, як на підставу перегляду рішення суду першої інстанції за нововиявленими обставинами, посилався на те, що розрахунок штрафу врегульовано статтею 52 Закону України «Про захист економічної конкуренції», встановлено, що за порушення перелічені у пунктах 1, 2 та 4 статті 50 цього Закону, на вчинення яких ПАТ «НВК «Гірничі машини» притягується до відповідальності, передбачено накладення штрафу у розмірі до десяти відсотків доходу (виручки) суб`єкта господарювання від реалізації продукції (товарів, робіт, послуг) за останній звітний рік, що передував року, в якому накладається штраф. При розрахунку суми штрафу АМК України використовував інформацію Головного управління Державної податкової служби у м. Києві (лист ГУ ДФС у м.Києві від 27.06.2019 вих №16831/9/26-15-08-06-19, на який АМК посилається у рішення Тимчасової адміністративної колегії Антимонопольного комітету України № 61-р/тк), яким ГУ ДФС у м.Києві повідомив, що сума доходу ПАТ «НВК «Гірничі Машини» від будь-якої діяльності (за вирахуванням непрямих податків), визначений за правилами бухгалтерського обліку за 2018 рік становить 16 593 066 грн. 3 метою підтвердження вказаної суми доходу, Позивач звернувся з запитом від 20.12.2022 до Головного управління Державної податкової служби у м. Києві. У відповідь (від 09.01.2023 вих №1251/6/26-15-04-05-07) ГУ ДПС у м. Києві повідомило, що сума доходу (виручки) ПАТ «НВК «Гірничі машини» від реалізації продукції (товарів, робіт, послуг) за 2018 рік склала 16 455 381,58 грн. Отже, на думку позивача, при розрахунку суми штрафних санкцій, відповідач застосував суму доходу (виручки) ПАТ «НВК «Гірничі Машини» за 2018 рік, яка не відповідає дійсності, спотворює результат розрахунку та вливає на невиправдане збільшення суми штрафних санкцій. Позивач вважає, що вказані обставини істотно впливають на вирішення справи.

Як вбачається з матеріалів Заяви, листом від 09.01.2023 №1251/6/26-15-04-05-07 Головне управління ДПС у м. Києві Державної податкової служби України надало інформацію ПАТ «НВК «Гірничі Машини» та зазначило, що позивачем подано податкову декларацію з податку на прибуток за 2018 рік, в якій задекларовано дохід від будь-якої діяльності в сумі 16 593 066,00 грн., в звіті про фінансові результати зазначено дохід від реалізації продукції (товарів, робіт послуг) в сумі 16 455,00 тис гривень.

ПАТ «НВК «Гірничі Машини» вважає, що така інформація, яка міститься в листі від 09.01.2023 №1251/6/26-15-04-05-07 у розумінні пункту статті 320 ГПК України є нововиявленою обставиною, оскільки існувала під час розгляду справи у суді першої інстанції; не могла бути відома позивачу під час розгляду справи; є істотною, адже її врахування судом першої інстанції призвело б до прийняття іншого судового рішення.

Ухвала господарського суду міста Києва та постанова Північного апеляційного господарського суду мотивована тим, що наведені у заяві позивача обставини не можуть вважатися нововиявленими в розумінні статті 320 ГПК України. Крім того, лист від 09.01.2023 №1251/6/26-15-04-05-07 Головного управління ДПС у м. Києві Державної податкової служби України за своєю правовою природою є новим доказом, наданим стороною, яка брала участь у розгляді справи, після прийняття судом рішення по суті заявлених вимог, при цьому, вказаний лист не існував на час розгляду справи та прийняття рішення господарським судом міста Києва від 02.09.2020, що виключає його правову кваліфікацію як нововиявлену обставину.

З огляду на викладене, суди попередніх інстанцій дійшли висновку, що обставини, на які посилається ПАТ «НВК «Гірничі Машини» у своїй заяві, не є нововиявленими, в розумінні статті 320 ГПК України.

Згідно з частиною першою статті 320 Господарського процесуального кодексу України рішення, постанови та ухвали господарського суду, Вищого суду з питань інтелектуальної власності, якими закінчено розгляд справи, а також ухвали у справах про банкрутство (неплатоспроможність), які підлягають оскарженню у випадках, передбачених Законом України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом», що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими або виключними обставинами.

За змістом пункту 1 частини другої статті 320 Господарського процесуального кодексу України однією із підстав для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є наявність істотних для справи обставин, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи.

У частині четвертій цієї статті зазначено, що не є підставою для перегляду рішення суду за нововиявленими обставинами: 1) переоцінка доказів, оцінених судом у процесі розгляду справи; 2) докази, які не оцінювалися судом, стосовно обставин, що були встановлені судом.

Згідно з частинами третьою, четвертою статті 325 Господарського процесуального кодексу України за результатами перегляду судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами суд може: 1) відмовити в задоволенні заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами та залишити відповідне судове рішення в силі; 2) задовольнити заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами, скасувати відповідне судове рішення та ухвалити нове рішення чи змінити рішення; 3) скасувати судове рішення і закрити провадження у справі або залишити позов без розгляду.

За результатами перегляду судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами Верховний Суд може також скасувати судове рішення (судові рішення) повністю або частково і передати справу на новий розгляд до суду першої чи апеляційної інстанції.

У разі відмови в задоволенні заяви про перегляд рішення, ухвали, постанови за нововиявленими або виключними обставинами суд постановляє ухвалу.

Перегляд рішення за нововиявленими обставинами є спеціально встановленою процедурою і є можливим лише за умови наявності підстав для такого перегляду, встановлених Господарським процесуальним кодексом України та за умови дотримання порядку і строку подання заяви про перегляд рішення за нововиявленими обставинами, встановлених Господарським процесуальним кодексом України.

Нововиявлена обставина - це юридичний факт, який передбачений нормами права і тягне виникнення, зміну або припинення правовідносин; юридичний факт, що має істотне значення для правильного вирішення даної конкретної справи. Якби нововиявлена обставина була відома суду під час винесення судового акту, то вона обов`язково вплинула б на остаточні висновки суду; юридичний факт, який існував на момент звернення заявника до суду з позовом і під час розгляду справи судом; юридичний факт, який не міг бути відомий ані особі, яка заявила про це в подальшому, ані суду, що розглядав справу.

До нововиявлених обставин відносяться матеріально-правові факти, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін, а також інші факти, що мають значення для правильного вирішення спору.

Необхідними ознаками існування нововиявлених обставин є одночасна наявність таких трьох умов: по-перше, їх існування на час розгляду справи, по-друге, те, що ці обставини не могли бути відомі заявникові на час розгляду справи, по-третє, істотність даних обставин для розгляду справи (тобто, коли врахування їх судом мало б наслідком прийняття іншого судового рішення, ніж те, яке було прийняте). Нововиявлені обставини за своєю юридичною суттю є фактичними даними, що в установленому порядку спростовують факти, які було покладено в основу судового рішення. Ці обставини мають бути належним чином засвідчені, тобто підтверджені належними і допустимими доказами.

Звертаючись із заявою про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами ПАТ «НВК «Гірничі Машини» посилається на те, що нововиявленою обставиною, яка стала підставою для подання заяви про перегляд рішення суду за нововиявленими обставинами, є інформація, яка міститься в листі від 09.01.2023 №1251/6/26-15-04-05-07 Головного управління ДПС у м. Києві Державної податкової служби України.

Здійснивши аналіз усіх необхідних ознак існування нововиявлених обставин, суди попередніх інстанцій дійшли правильного висновку про те, що здійснені ПАТ «НВК «Гірничі Машини» у заяві обставини, не є нововиявленими, в розумінні положень статті 320 Господарського процесуального кодексу України.

Суди попередніх інстанцій, надавши оцінку обставинам, викладеним ПАТ «НВК «Гірничі Машини» у заяві, обґрунтовано зазначили, що лист від 09.01.2023 №1251/6/26-15-04-05-07 Головного управління ДПС у м. Києві Державної податкової служби України за своєю правовою природою є новим доказом, наданим стороною, яка брала участь у розгляді справи, після прийняття судом рішення по суті заявлених вимог, при цьому, вказаний лист не існував на час розгляду справи та прийняття рішення господарським судом міста Києва 02.09.2020 року, що виключає його правову кваліфікацію як нововиявлену обставину.

З огляду на викладене, Верховний Суд погоджується з висновками судів попередніх інстанцій про те, що обставини (інформація), на які послалося ПАТ «НВК «Гірничі Машини» у заяві, не є нововиявленими, в розумінні статті 320 Господарського процесуального кодексу України, а тому суди обґрунтовано відмовили заявнику у задоволенні заяви про перегляд рішення за нововиявленими обставинами.

З урахуванням вищезазначеного, Судом відхиляються доводи касаційної скарги щодо неправильного застосування судами положень статті 320 Господарського процесуального кодексу України.

У касаційній скарзі скаржник вважає, що суди неправильно зазначили у судових рішеннях, що заявник вважає нововиявленою обставиною лист від 09.01.2023 №1251/6/26-15-04-05-07 Головного управління ДПС у м. Києві Державної податкової служби України, оскільки, як зазначає скаржник, в даному випадку нововиявленою обставиною є інформація, що міститься в листі, яким встановлено нововиявлену обставину.

Вказані доводи відхиляються касаційним судом, оскільки такі доводи зводяться до переоцінки вже встановлених судами обставин та досліджених доказів, що стосуються предмету спору, а намагання скаржника довести суду касаційної інстанції неправомірність прийнятих у справі судових рішень щодо розгляду справи по суті заявлених позовних вимог, суперечить положенням Розділу IV Глави 3 Господарського процесуального кодексу України, що регулює порядок перегляду судових рішень за нововиявленими або виключними обставинами.

При цьому, скаржнику слід враховувати, що є чітке розмежування поняття нововиявленої обставини (як факту) і нового доказу (як підтвердження факту): так, не можуть вважатися такими обставинами подані учасником судового процесу листи, накладні, розрахунки, акти тощо, які за своєю правовою природою є саме новими доказами. Виникнення нових обставин або зміна обставин після вирішення спору або розгляду справи про банкрутство не можуть бути підставою для зміни або скасування судового рішення згідно з нормами Господарського процесуального кодексу України. Не може також вважатися нововиявленою обставина, яка ґрунтується на переоцінці тих доказів, які вже оцінювалися господарським судом у процесі розгляду справи, або ті обставини, яких не існувало на момент вирішення спору.

Скаржник не надав касаційному суду мотивів та доказів, які б спростовували висновки судів попередніх інстанцій.

Щодо неправильного, на думку скаржника, застосування судами попередніх інстанцій норм матеріального права, зокрема норм частини другої статті 52 Закону України «Про захист економічної конкуренції», необхідно зазначити таке.

Процедура перегляду остаточного судового рішення за нововиявленими обставинами, визначена ГПК України, є окремою формою судового процесу, яка має свої особливості, вона не є тотожною новому розгляду справи та не передбачає повторної оцінки всіх доводів сторін, тому питання щодо правильного/неправильного застосування норм статті 52 Закону України «Про захист економічної конкуренції» у подібних правовідносинах залежить виключно від доведеності/недоведеності у кожному конкретному випадку наявності тих фактичних обставин які: існували під час розгляду та вирішення справи і ухвалення судового рішення, про перегляд якого подається заява; об`єктивно не могли бути відомі ні заявникові, ні суду; є істотними для розгляду справи, тобто коли врахування цих обставин судом мало б наслідком прийняття іншого судового рішення, ніж те, яке було прийняте, щодо наявності/відсутності підстав, передбачених статтею 59 Закону України "Про захист економічної конкуренції". Не може бути здійснено перегляд застосованих судом норм права, якщо наведені стороною фактичні обставини як нововиявлені не впливають на істотність даних обставин для розгляду справи та не спростовують фактів, покладених в основу судового рішення.

За наведених обставин, касаційний суд вважає, що судові рішення прийняті з дотриманням норм матеріального та процесуального права, а тому підстав для їх скасування немає.

Поряд з тим, як відзначено у рішенні Європейського суду з прав людини від 19.02.2009 у справі «Христов проти України» (заява № 24465/14), право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, слід тлумачити в контексті преамбули цієї Конвенції, яка, зокрема, проголошує верховенство права, одним з основоположних аспектів якого є принцип юридичної визначеності, згідно з яким у разі остаточного вирішення спору судами їхні рішення, що набрали законної сили, не може ставитися під сумнів (див. також справу «Брумареску проти Румунії», заява № 28342/95). Принцип юридичної визначеності вимагає поваги до принципу res judicata, тобто поваги до остаточного рішення суду. Згідно з цим принципом жодна сторона не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового до виконання рішення суду лише з однією метою - домогтися повторного розгляду та винесення нового рішення у справі. Повноваження судів вищого рівня з перегляду мають здійснюватися для виправлення судових помилок і недоліків, а не задля нового розгляду справи. Сама лише ймовірність існування двох думок стосовно предмета спору не може бути підставою для нового розгляду справи. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли цього вимагають відповідні вагомі й непереборні обставини (справа «Рябих проти Росії», заява № 52854/99), існування яких скаржником не зазначено й не обґрунтовано.

Відповідна практика Європейського суду з прав людини застосовується Касаційним господарським судом на підставі статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», згідно з якою суди застосовують названу Конвенцію та відповідну практику як джерело права.

Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів скаржника та їх відображення у судових рішеннях, питання вичерпності висновків суду, суд касаційної інстанції ґрунтується на висновках, що їх зробив Європейський суд з прав людини у справі «Проніна проти України» (Рішення ЄСПЛ від 18.07.2006). Зокрема, ЄСПЛ у своєму рішенні зазначив, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.

У цій справі Верховний Суд дійшов висновку, що скаржнику було надано вичерпну відповідь на всі істотні питання, що виникають при кваліфікації спірних відносин як у матеріально-правовому, так і у процесуальному сенсах, а доводи, викладені в касаційній скарзі, не спростовують обґрунтованих та правомірних висновків суду попередніх інстанцій.

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

ПАТ «НВК «Гірничі Машини» не спростувало висновків попередніх інстанцій, покладених в основу оскаржуваних судових рішень, а також не довело неправильного застосування норм матеріального та процесуального права як необхідної передумови для скасування ухвалених у справі судових рішень.

З огляду на зазначене, касаційну скаргу ПАТ «НВК «Гірничі Машини» необхідно залишити без задоволення, а оскаржувані рішення - без змін.

Судові витрати

Судовий збір, сплачений у зв`язку з переглядом справи в суді касаційної інстанції, покладається на скаржника, оскільки, Верховний Суд касаційну скаргу залишає без задоволення, а судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій - без змін.

Керуючись статтями 129, 300, 304, 308, 309, 315 ГПК України, Верховний Суд

ПОСТАНОВИВ:

Ухвалу господарського суду міста Києва від 29.03.2023 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 25.05.2023 у справі № 910/267/20 залишити без змін, а касаційну скаргу приватного акціонерного товариства «Науково-виробнича компанія «Гірничі Машини» - без задоволення.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Суддя І. Бенедисюк

Суддя І. Колос

Суддя В. Селіваненко