СХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

01 серпня 2023 року м. Харків Справа № 922/2191/22

Східний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючий суддя Здоровко Л.М., суддя Бородіна Л.І., суддя Лакіза В.В.,

розглянувши апеляційну скаргу Головного управління Держпраці у Харківській області (вх.№1300Х/2) на додаткове рішення Господарського суду Харківської області від 19.04.2023, прийняте у приміщенні Господарського суду Харківської області суддею Шарко Л.В., дата складання повного тексту додаткового рішення - 26.04.2023, у справі №922/2191/22

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Харківгаз Збут", м. Харків,

до Головного управління Держпраці у Харківської області, м. Харків,

про стягнення 100 971, 09грн

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Господарського суду Харківської області від 06.04.2023 позовні вимоги задоволено повністю; стягнуто з Головного управління Держпраці у Харківської області на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Харківгаз Збут" пеню за період з 11.02.2022 по 07.11.2022 у сумі 38 831, 31грн, 3% річних за несвоєчасну оплату спожитого природного газу за період з 11.02.2022 по 07.11.2022 у сумі 4 803, 87грн, інфляційних втрат за період: лютий - вересень 2022 у сумі - 44 458, 38грн, штраф за перевищення обсягу постачання природного газу у січні 2022 року у сумі 12 877, 53грн, витрати по сплаті судового збору у сумі 1 514, 57грн.

Додатковим рішенням Господарського суду Харківської області від 19.04.2023 заяву позивача про стягнення витрат на професійну правничу допомогу задоволено повністю; стягнуто з Головного управління Держпраці у Харківської області на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Харківгаз Збут" витрати на професійну правничу допомогу в сумі 53 500, 00грн.

Не погодившись з додатковим рішенням місцевого господарського суду від 19.04.2023, відповідач звернувся до Східного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить скасувати додаткове рішення Господарського суду Харківської області від 19.04.2023 року у справі № 922/2191/22 та ухвалити нове рішення, яким у задоволенні заяви позивача про розподіл судових витрат відмовити повністю.

Одночасно апелянт просив поновити пропущений строк на апеляційне оскарження додаткове рішення Господарського суду Харківської області від 19.04.2023 у справі №922/2191/22.

Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 04.07.2023 апеляційну скаргу Головного управління Держпраці у Харківській області на додаткове рішення Господарського суду Харківської області від 19.04.2023 у справі №922/2191/22 було залишено без руху, виходячи з такого.

Статтею 258 Господарського процесуального кодексу України встановлено вимоги до форми і змісту апеляційної скарги.

Відповідно до пункту 3 частини 3 статті 258 Господарського процесуального кодексу України, до апеляційної скарги додаються докази надсилання копії апеляційної скарги та доданих до неї документів іншій стороні.

Відповідно до статті 259 Господарського процесуального кодексу України, особа, яка подає апеляційну скаргу, надсилає іншим учасникам справи копію цієї скарги і доданих до неї документів, які у них відсутні, листом з описом вкладення.

Однак, згідно матеріалів апеляційної скарги, апелянтом до апеляційної скарги на підтвердження надсилання копії скарги позивачу надано лише поштовий чек та власноруч складений реєстр відправлення поштової кореспонденції, в якому не зазначено, яка саме кореспонденція надсилається позивачу, та в якому відсутній поштовий штамп.

Зазначені документи не є належними та допустимими доказами надсилання апеляційної скарги позивачу у розумінні статті 259 Господарського процесуального кодексу України.

Отже, дослідивши матеріали апеляційної скарги та додані до неї документи, суддя-доповідач доходить висновку, що додані до апеляційної скарги документи не відповідають вимогам Господарського процесуального кодексу України.

Частиною 2 статті 260 Господарського процесуального кодексу встановлено, що до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 258 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу, та відповідно апеляційну скаргу слід залишити без руху.

Щодо клопотання апелянта про поновлення пропущеного строку подання апеляційної скарги на рішення суду, судом було зазначено таке.

Статтею 256 цього Кодексу визначено, що апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів, а на ухвалу суду - протягом десяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом десяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 261 цього Кодексу.

Повний текст додаткового рішення складено 26.04.2023, відтак, строк подання апеляційної скарги спливає 16.05.2023; апелянт звернувся з апеляційною скаргою 03.07.2023.

Апелянт зазначає, що копію повного тексту додаткового рішення від отримав 31.05.2023, однак, доказів на підтвердження зазначеного апелянтом до апеляційної скарги не додано.

Крім того, апелянт вказує, що наказом Головного управління Держпраці у Харківській області від 12.01.2023 №303, у зв`язку із звільненням членів Комісії у повному складі та ліквідацією Головного управління, утворена Комісія з ліквідації з новим складом.

Наказом Головного управління Держпраці у Харківській області від 15.05.2023 №310 "Про зміни до наказу Головного управління Держпраці у Харківській області від 12.01.2023 №303 "Про утворення комісії з ліквідації Головного управління Держпраці у Харківській області та затвердження її персонального складу", у зв`язку з кадровими змінами, внесено зміни до складу Комісії з ліквідації.

Таким чином, як вказує апелянт, остаточний склад Комісії було сформовано лише 15.05.2023. Враховуючи, що Комісії потрібен був час для уточнення обставин справи щодо заборгованості, зазначене призвело до пропуску строку подання апеляційної скарги на рішення суду

Однак, на підтвердження наведених у клопотанні про поновлення строку подання апеляційної скарги на рішення суду обставин, апелянтом не надано жодного доказу: ані копій наказів, ані доказів вручення копії повного тексту рішення.

Відтак, доводи, на які апелянт посилається у клопотанні, суд визнав необґрунтованими і недоведеними.

Відповідно до статті 260 Господарського процесуального кодексу України, апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 256 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції із заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

З огляду на вказане, ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 04.07.2023 постановлено апелянту усунути встановлені судом при поданні апеляційної скарги недоліки протягом 10 днів з дня вручення апелянту ухвали про залишення апеляційної скарги без руху, а саме, апелянт мав надати суду:

- належні у розумінні статті 259 Господарського процесуального кодексу України докази надсилання копії апеляційної скарги і доданих до неї документів позивачу;

- докази в обґрунтування доводів, викладених у клопотанні про поновлення пропущеного строку подання апеляційної скарги на рішення суду.

Роз`яснено, що при неусуненні недоліків апеляційної скарги у строк, встановлений судом, скарга вважається неподаною і повертається скаржнику.

Копію ухвали Східного апеляційного господарського суду від 04.07.2023 було надіслано апелянту засобами поштового зв`язку на зазначені ним в апеляційній скарзі адреси: 61002, м. Харків, вул. Алчевських, 40; 61002, м. Харків, майдан Свободи, 5, Держпром, 7 під`їзд, 6 поверх.

Копії ухвал були вручено апелянту за обома адресами 10.07.2023.

20.07.2023 від апелянта надійшло клопотання про поновлення строку подання апеляційної скарги; належні у розумінні статті 259 Господарського процесуального кодексу України докази надсилання копії апеляційної скарги і доданих до неї документів позивачу апелянтом на виконання ухвали Східного апеляційного господарського суду від 04.07.2023 надано не було.

Судова колегія зазначає, що в ухвалі Східного апеляційного господарського від 04.07.2023 про залишення апеляційної скарги без руху було чітко зазначено, що відповідно до статті 259 Господарського процесуального кодексу України, особа, яка подає апеляційну скаргу, надсилає іншим учасникам справи копію цієї скарги і доданих до неї документів, які у них відсутні, листом з описом вкладення.

Тобто, належним та допустимим доказом на підтвердження надсилання копії апеляційної скарги позивачу разом із поштовим чеком є саме опис вкладення, із якого чітко вбачається не лише адресата поштової кореспонденції, а і повністю його адресу (щоб суд міг перевірити вірність адреси, на яку апелянтом надсилається поштова кореспонденція позивачу), а також яка саме поштова кореспонденція надіслана апелянтом позивачу.

З огляду на викладене, судом і було постановлено апелянту надати належні у розумінні статті 259 Господарського процесуального кодексу України докази надсилання копії апеляційної скарги позивачу.

Однак, апелянтом вимоги ухвали суду виконані не були; лише із копії поштового чеку, яка додана апелянтом до апеляційної скарги, не вбачається ані повної адреси, на яку була здійснена відправка поштової кореспонденції, ані яка саме поштова кореспонденція була надіслана.

А власноруч складений реєстр про відправку кореспонденції без штампу підприємства поштового зв`язку певним адресатам (не вбачається яка кореспонденція надсилається) не є описом вкладення у цінний лист.

Позивач не є користувачем підсистеми "Електронний суд".

Відтак, судова колегія доходить висновку, що апелянтом у встановлений судом строк не усунуті встановлені судом недоліки апеляційної скарги.

Щодо клопотання апелянта про поновлення пропущеного строку подання апеляційної скарги, судова колегія зазначає таке.

Відповідно до статті 256 Господарського процесуального кодексу України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, зокрема, рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного тексту судового рішення.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Відповідно до частини 1 статті 119 Господарського процесуального кодексу України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

З правового контексту наведених норм вбачається, що законодавець не передбачив обов`язок суду автоматично поновлювати пропущений строк за наявності відповідного клопотання заявника, оскільки в кожному випадку суд має визначити, з якої поважної причини такий строк було порушено скаржником, та чи підлягає він поновленню.

Поважними визнаються такі обставини, що є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення сторони та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для вчинення процесуальних дій.

При цьому, Господарський процесуальний кодекс України не пов`язує право суду поновити пропущений процесуальний строк лише з певним колом обставин, що спричинили пропуск строку, тобто у кожному випадку суд з урахуванням конкретних обставин пропуску строку оцінює доводи, що наведені на обґрунтування клопотання про його поновлення та робить мотивований висновок щодо поважності чи неповажності причин пропуску строку.

Повний текст додаткового рішення складено 26.04.2023, відтак, строк подання апеляційної скарги спливає 16.05.2023; апелянт звернувся з апеляційною скаргою 03.07.2023.

Апелянт зазначає, що копію повного тексту додаткового рішення від отримав 31.05.2023, однак, доказів на підтвердження зазначеного апелянтом до апеляційної скарги не додано.

У клопотанні про поновлення пропущеного строку подання апеляційної скарги апелянт посилається на наказ Головного управління Держпраці у Харківській області №310 від 15.05.2023 з тим, що лише 15.05.2023 був сформований остаточний склад ліквідаційної комісії, у тому числі до складу ліквідаційної комісії був включений головний бухгалтер.

Копію даного наказу апелянтом суду до клопотання не додано, але з даним наказом судова колегія ознайомилась при зверненні апелянтом з апеляційною скаргою на рішення Господарського суду Харківської області від 06.04.2023 у даній справі.

Судова колегія зазначає, що даним наказом лише внесено зміни в особовому складі комісії з ліквідації Головного управління Держпраці у Харківській області, яка була сформована ще у січні 2023 року.

Проте, даний наказ жодним чином не свідчить про неможливість апелянта звернутись з апеляційною скаргою протягом 20 днів з дати отримання повного тексту додаткового рішення.

При цьому, суд апеляційної інстанції не встановив, а апелянт не довів, яким чином саме відсутність головного бухгалтера у складі ліквідаційної комісії, унеможливила своєчасне звернення з апеляційною скаргою на додаткове рішення суду.

У клопотанні про поновлення апелянт посилається, що у зв`язку із веденням на території Харківської міської територіальної громади бойових дій, необхідністю перебувати у безпечних місцях він не зміг своєчасно підготувати апеляційну скаргу на рішення Господарського суду Харківської області від 19.04.2023.

Судова колегія наголошує, що об`єктивно апелянт є не єдиним державним органом, яке працює в умовах воєнного стану в Україні, а саме по собі введення в Україні воєнного стану не є автоматично підставою для поновлення пропущеного строку подання скарги.

Колегія суддів апеляційного господарського суду зазначає, що судом вже була надана правова оцінка доводам апелянта щодо пропуску ним строку подання апеляційної скарги на рішення Господарського суду Харківської області від 06.04.2023 у даній справі в ухвалі Східного апеляційного господарського суду від 04.07.2023 про повернення апеляційної скарги.

Однак, апелянтом зазначене не враховано, і фактично продубльовано клопотання про поновлення пропущеного строку подання апеляційної скарги на додаткове рішення; як і не враховано висновків суду щодо необхідності подання належних у розумінні 259 Господарського процесуального кодексу України доказів надсилання копії скарги іншій стороні у справі.

Поряд з цим, судова колегія зазначає, що неналежна організація роботи ліквідаційної комісії не є непереборною обставиною, такою, що не залежала від волевиявлення апелянта та унеможливила своєчасне подання апеляційної скарги; зазначене є внутрішньою організацією робочого процесу Управління, який не може бути правовою підставою для поновлення пропуску строку подання апеляційної скарги.

Відтак, у клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження скаржником не зазначено причин пропуску строку на апеляційне оскарження, які судом могли б бути розцінені як поважні підстави для поновлення строку.

Суд апеляційної інстанції зазначає, що у рішенні Європейського суду з прав людини від 18.11.2010 у справі "Мушта проти України" зазначено: "право на суд, одним з аспектів якого є право на доступ до суду, не є абсолютним, воно за своїм змістом може підлягати обмеженням, особливо щодо умов прийнятності скарги на рішення. Однак, такі обмеження не можуть обмежувати реалізацію цього права у такий спосіб або до такої міри, щоб саму суть права було порушено. Ці обмеження повинні переслідувати легітимну мету та має бути розумний ступінь пропорційності між використаними засобами та поставленими цілями. Норми, які регламентують строки подання скарг, безумовно, передбачаються для забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності, а їх застосування має відповідати принципу юридичної визначеності та не перешкоджати сторонам використовувати наявні засоби; зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані".

Отже, заявником не наведено достатнього обґрунтування поважності причин пропуску встановленого законом строку на апеляційне оскарження.

Відповідно до частини 6 статті 260 Господарського процесуального кодексу України, питання про повернення апеляційної скарги суд апеляційної інстанції вирішує протягом п`яти днів з дня надходження апеляційної скарги або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Враховуючи, що і станом на 01.08.2023 (судовою колегією враховано поштовий перебіг надсилання поштової кореспонденції) апелянтом встановлені в ухвалі суду від 04.07.2023 недоліки не усунуті, додана апелянтом до апеляційної скарги копія поштового чеку та власноруч складений реєстр не є належними у розумінні статті 259 Господарського процесуального кодексу України доказами на підтвердження надсилання позивачу копії скарги, і апелянтом не доведено поважності причини пропуску строку подання апеляційної скарги на додаткове рішення суду, наведене відповідно до частини 6 статті 260 Господарського процесуального кодексу України є підставою для повернення апеляційної скарги апелянту як такої, що не відповідає вимогам процесуального закону щодо доданих до апеляційної скарги документів.

Апелянт не був позбавлений права і можливості усунути недоліки апеляційної скарги, що апелянтом належним чином здійснено не було.

Враховуючи викладене та керуючись ст. 234, 258, 260 Господарського процесуального кодексу України, Східний апеляційний господарський суд

УХВАЛИВ:

Повернути апеляційну скаргу Головного управління Держпраці у Харківській області на додаткове рішення Господарського суду Харківської області від 19.04.2023 у справі №922/2191/22 .

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями і може бути оскаржена в касаційному порядку протягом двадцяти днів.

Додаток апелянту: апеляційна скарга з додатками на 9 аркушах.

Головуючий суддя Л.М. Здоровко

Суддя Л.І. Бородіна

Суддя В.В. Лакіза