УХВАЛА

20 липня 2023 року

м. Київ

cправа № 905/136/23

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Рогач Л. І. - головуючої, Мачульського Г. М., Міщенка І. С.

розглянувши матеріали касаційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "ДТЕК Східенерго" (далі - ТОВ "ДТЕК Східенерго")

на ухвалу Господарського суду Донецької області від 02.05.2023 та

постанову Східного апеляційного господарського суду від 05.07.2023

у справі за позовом Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго" (далі - ПрАТ "НЕК "Укренерго")

до ТОВ "ДТЕК Східенерго"

про стягнення 118 576 526,80 грн,

та за зустрічним позовом ТОВ "ДТЕК Східенерго"

до ПрАТ "НЕК "Укренерго"

про визнання припиненим зобов`язання,

ВСТАНОВИВ:

ТОВ "ДТЕК Східенерго" звернулося до Верховного Суду з касаційною скаргою на ухвалу Господарського суду Донецької області від 02.05.2023 та постанову Східного апеляційного господарського суду від 05.07.2023, в якій просить скасувати зазначені судові рішення та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції. У касаційній скарзі скаржник також просить відстрочити сплату судового збору до розгляду касаційної скарги.

Автоматизованою системою документообігу суду для розгляду касаційної скарги у цій справі визначено колегію суддів у складі: Рогач Л. І. - головуючої, Мачульського Г. М., Міщенка І. С., що підтверджується протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 10.07.2023.

Перевіривши матеріали касаційної скарги, Суд дійшов висновку про відмову у відкритті касаційного провадження з огляду на таке.

Стаття 129 Конституції України серед основних засад судочинства визначає забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Відповідно до пункту 9 частини третьої статті 2 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) однією з основних засад (принципів) господарського судочинства є забезпечення права на касаційне оскарження у визначених законом випадках.

Господарський суд Донецької області розглядає справу № 905/136/23 за позовом ПрАТ "НЕК "Укренерго" до ТОВ "ДТЕК Східенерго" про стягнення 118 576 526,80 грн (115 131 183,69 грн заборгованості за фактично надані послуги, 449 512,83 грн пені, 360 016,94 грн 3 % річних та 2 635 813,34 грн інфляційних втрат).

ТОВ "ДТЕК Східенерго" звернулося із зустрічним позовом до ПрАТ "НЕК "Укренерго" про визнання припиненим зобов`язання за пунктами 2.5 та 2.7 договору від 04.05.2019 № 04025-03013.

Господарський суд Донецької області ухвалою від 13.04.2023 відмовив у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору, залишив зустрічну позовну заяву без руху для надання доказу про сплату судового збору в сумі 2684,00 грн та попереднього (орієнтовного) розрахунку суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи.

17.04.2023 на електронну пошту суду надійшла заява ТОВ "ДТЕК Східенерго", в якій повідомляється про неможливість сплати судового збору у визначеному розмірі через скрутний фінансовий стан та відсутність обігових коштів підприємства.

Господарський суд Донецької області ухвалою від 02.05.2023 повернув зустрічну позовну заяву заявнику.

Східний апеляційний господарський суд постановою від 05.07.2023 залишив ухвалу суду першої інстанції від 02.05.2023 в силі.

У касаційній скарзі ТОВ "ДТЕК Східенерго" з посиланням на частину першу статті 8 Закону України "Про судовий збір" вказало, що суди безпідставно відхилили його клопотання про відстрочення сплати судового збору та дійшли передчасного висновку про відсутність підстав для прийняття зустрічного позову. ТОВ "ДТЕК Східенерго" при зверненні з відповідним клопотанням зазначало, що його основною діяльністю є виробництво електричної енергії, яка на даний час не виробляється у зв`язку з втратою активів та пошкодженням існуючих під час ворожих обстрілів теплових електростанцій. При цьому ТОВ "ДТЕК Східенерго" з метою уникнення виробничих аварій та екологічних наслідків вимушене використовувати всі наявні обігові кошти для придбання обладнання та матеріалів, виплати заробітної плати, сплати податків.

Верховний Суд дійшов висновку про відмову у відкритті касаційного провадження з огляду на таке.

У статті 6 Конвенції закріплений принцип доступу до правосуддя. Під доступом до правосуддя згідно зі стандартами Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) розуміють здатність особи безперешкодно отримати судовий захист та доступ до незалежного і безстороннього вирішення спорів за встановленою процедурою на засадах верховенства права.

Здійснюючи тлумачення положень Конвенції, ЄСПЛ у своїх рішеннях указав, що право на доступ до правосуддя не має абсолютного характеру та може бути обмежене: держави мають право установлювати обмеження на потенційних учасників судових розглядів, але ці обмеження повинні переслідувати законну мету, бути співмірними й не настільки великими, щоб спотворити саму сутність права (рішення від 28 травня 1985 року у справі "Ашингдейн проти Великої Британії"). Доступ до суду не є абсолютним і національним законодавством може обмежуватись, зокрема для дотримання правил судової процедури і це не є порушенням права на справедливий суд (рішення від 12 липня 2007 року у справі "Станков проти Болгарії").

У пункті 60 рішення від 19 червня 2001 року ЄСПЛ у справі "Креуз проти Польщі" зазначено, що вимога сплати зборів судам у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права доступу до суду.

Законом України "Про судовий збір" визначено правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору.

Питання щодо відстрочення судового збору врегульовано статтею 8 Закону України "Про судовий збір", яка містить вичерпний перелік умов, за наявності яких суд може своєю ухвалою відстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

Так, відповідно до частини першої статті 8 Закону України "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Із системного аналізу змісту норм зазначеної статті убачається, що положення підпунктів 1 та 2 частини першої статті 8 Закону України "Про судовий збір" не поширюються на юридичних осіб, незалежно від наявності майнового критерію (майнового стану учасника справи - юридичної особи), а положення підпункту 3 частини першої статті 8 Закону "Про судовий збір" можуть бути застосовані до юридичної особи за наявності майнового критерію, але тільки у справах, визначених цим пунктом, тобто предметом позову в яких є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю (постанова Великої Палати Верховного Суду від 14.01.2021 у справі № 0940/2276/18).

Суд зазначає, що суди попередніх інстанцій правильно застосували статтю 8 Закону України "Про судовий збір" та дійшли обґрунтованого висновку про наявність підстав для повернення зустрічної позовної заяви, оскільки заявник не усунув недоліки зустрічної позовної заяви у встановлений судом строк.

Відповідно до частин четвертої та п`ятої статті 180 ГПК України зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 162, 164, 172, 173 цього Кодексу. До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною четвертою цієї статті, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу.

Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою (частина четвертою статті 174 ГПК України).

При цьому частина восьма статті 174 ГПК України передбачає, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення недоліків.

За положенням частини другої статті 293 ГПК України у разі оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.

Оскільки правильне застосування судом першої інстанції частини п`ятої статті 180 ГПК України та статті 8 Закону України "Про судовий збір" під час постановлення ухвали від 02.05.2023 про повернення зустрічної позовної заяви, яку суд апеляційної інстанції постановою від 05.07.2023 залишив без змін, є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо застосування чи тлумачення цих норм, то вказане є підставою для відмови у відкритті касаційного провадження у справі № 905/136/23 за касаційною скаргою ТОВ "ДТЕК Східенерго" на підставі частини другої статті 293 ГПК України.

У зв`язку з відмовою у відкритті касаційного провадження Верховний Суд не розглядає клопотання скаржника про відстрочення сплати судового збору до розгляду касаційної скарги.

Керуючись статтею 234, 235, 293 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

1. Відмовити у відкритті касаційного провадження у справі № 905/136/23 за касаційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "ДТЕК Східенерго" на ухвалу Господарського суду Донецької області від 02.05.2023 та постанову Східного апеляційного господарського суду від 05.07.2023.

2. Копії ухвали у справі № 905/136/23 надіслати учасникам справи.

3. Надіслати скаржнику касаційну скаргу разом з доданими до неї матеріалами. Копію касаційної скарги залишити у Верховному Суді.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Головуюча Л. Рогач

Судді Г. Мачульський

І. Міщенко