ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"17" липня 2023 р.м. Одеса Справа № 916/185/23

Господарський суд Одеської області у складі: суддя Волков Р.В.,

при секретарі судового засідання Боднарук І.В.,

розглянувши справу № 916/185/23

за позовом керівника Біляївської окружної прокуратури (67600, Одеська обл., Біляївський район, м. Біляївка, вул. Костіна, 17)

в інтересах держави в особі:

1) Південного офісу Держаудитслужби (65012, Одеська обл., м. Одеса, вул. Канатна, 83; ),

2) Дачненської сільської ради Одеського району Одеської області (67625, Одеська обл., Одеський район, с. Дачне, вул. Шахтарська, 8-а; ),

до відповідача: Товариства з обмеженою відповідальністю «Одеська обласна енергопостачальна компанія» (65007, Одеська обл., м. Одеса, вул. Мала Арнаутська, 88; )

про визнання недійсними додаткових угод та стягнення безпідставно сплачених коштів;

присутні у судовому засіданні учасники справи:

від прокуратури Кривельова Т.М.,

від позивача-1 не з`явився,

від позивача-2 не з`явився,

від відповідача Підкова Л.В.,

ВСТАНОВИВ:

Керівник Біляївської окружної прокуратури (далі прокурор) в інтересах держави в особі Південного офісу Держаудитслужби (позивач-1) та Дачненської сільської ради Одеського району Одеської області (позивач-2) звернувся до Господарського суду Одеської області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Одеська обласна енергопостачальна компанія», в якому просить:

- визнати недійсними додаткові угоди № 1 від 21.04.2021, № 2 від 21.04.2021, № 3 від 28.08.2021, № 4 від 28.08.2021, № 5 від 28.08.2021, № 6 від 20.12.2021, № 7 від 20.12.2021 та № 10 від 28.01.2022 до Договору про закупівлю електричної енергії № 169 від 22.02.2021, укладеного між Дачненською сільською радою Одеського району Одеської області та Товариством з обмеженою відповідальністю «Одеська обласна енергопостачальна компанія»;

- стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Одеська обласна енергопостачальна компанія» на користь Дачненської сільської ради Одеського району Одеської області безпідставно сплачені бюджетні кошти в сумі 246 827,89 грн.

В обґрунтування позову прокурор посилається на укладення між позивачем-2 та відповідачем Договору про закупівлю електричної енергії № 169 від 22.02.2021 на суму 1 132 334,93 грн та подальше укладення ряду додаткових угод (№№ 1-7, 10), якими зменшено обсяги електричної енергії у урахуванням збільшення її ціни. Вважає, що спірні додаткові угоди до Договору про закупівлю електричної енергії № 169 від 22.02.2021 укладені з порушенням вимог ст. 5, ч. 5 ст. 41 Закону України «Про публічні закупівлі», ст. 180 ГК України, ст. 653 ЦК України.

Ухвалою від 25.01.2023 позовну заяву залишено без руху та встановлено прокурору строк для усунення виявлених недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня вручення даної ухвали шляхом надання до суду: коду ЄДРПОУ Південного офісу Держаудитслужби; належним чином засвідчених копій документів, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

15.02.2023 до суду надійшла заява прокурора про усунення недоліків.

Ухвалою від 20.02.2023 позовну заяву керівника Біляївської окружної прокуратури прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі № 916/185/23, яку вирішено розглядати за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 22.03.2023, запропоновано відповідачу подати відзив.

02.03.2023 через підсистему «Електронний суд» надійшло клопотання представника відповідача про продовження процесуального строку для подання відзиву на позов до 22.03.2023.

Ухвалою від 08.03.2023 клопотання представника відповідача про продовження процесуального строку для подання відзиву задоволено частково, продовжено Товариству з обмеженою відповідальністю «Одеська обласна енергопостачальна компанія» строк для подання відзиву на позовну заяву до 20.03.2023 (включно).

16.03.2023 від позивача-1 надійшли пояснення, де було зазначено, що оскільки заходи державного фінансового контролю у Дачненській сільській раді Одеського району Одеської області не проводились, отже, питання укладення договору про закупівлю електричної енергії від 22.02.2021 № 169 та оспорюваних додаткових угод до нього не перевірялись. Підставою для звернення до суду з позовом у даній справі не є результати державного фінансового контролю, відтак у Південного офісу Держаудитслужби відсутні пояснення щодо предмета спору.

16.03.2023 до суду надійшла заява позивача-1 про розгляд справи без його участі.

21.03.2023 через систему «Електронний суд» надійшов відзив Товариства з обмеженою відповідальністю «Одеська обласна енергопостачальна компанія» на позовну заяву (Т. 2, а.с. 88-112), відповідно до якого відповідач заперечував проти задоволення позовних вимог та просив відмовити у їх задоволенні. В обґрунтування своєї позиції відповідач посилається на відсутність у прокуратури функції моніторингу процедур закупівель для виявлення порушень і звернення до суду, відсутність у прокурора правових підстав для звернення до суду за захистом інтересів держави від імені позивача-1 та позивача-2, недоведеність укладення спірних додаткових угод з порушенням ст. 180 ГК України, ст. 653 ЦК України, ст. 5, ч. 5 ст. 41 Закону України «Про публічні закупівлі», помилковість доводів прокурора щодо відсутності підстав для внесення змін до договору в частині збільшення ціни, відсутність підстав для застосування до спірних правовідносин ч. 1 ст. 670 ЦК України.

21.03.2023 до суду надійшла заява представника відповідача про зупинення провадження у справі до отримання правового висновку Великої Палати Верховного Суду по справі № 905/1907/21, де вирішується, зокрема, можливість звернення до суду прокурора в інтересах органу місцевого самоврядування чи іншого суб`єкта владних повноважень та комунального закладу з вимогою про визнання укладеного правочину недійсним та стягнення коштів.

Протокольною ухвалою від 22.03.2023 відкладено підготовче судове засідання на 03.04.2023.

30.03.2023 від прокуратури до суду надійшла відповідь на відзив, в якій прокурором заперечувалися викладені у відзиві доводи відповідача (Т. 2, а.с. 65-83).

Протокольною ухвалою від 03.04.2023 відкладено підготовче судове засідання на 20.04.2023.

06.04.2023 до суду надійшла заява позивача-2 про розгляд справи без його участі.

Протокольною ухвалою від 20.04.2023 суд відмовив у задоволенні клопотання відповідача про зупинення провадження та за усним клопотанням представника відповідача відклав підготовче судове засідання на 08.05.2023.

Протокольною ухвалою від 08.05.2023 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 12.06.2023.

12.06.2023 від представника відповідача до суду надійшли:

- заява про розстрочення виконання рішення у випадку задоволення позову в частині стягнення з відповідача 246 827,89 грн строком на 1 рік рівними щомісячними платежами (Т. 2, а.с. 185-192);

- клопотання про застосування при розгляді справи висновків Верховного Суду та практики Європейського суду з прав людини (Т. 2, а.с. 193-203);

- клопотання про застосування ч. 9 ст. 129 ГПК України та покладення витрат зі сплати судового збору на відповідача та позивача-2 (Т. 2, а.с. 207-209).

Також, 12.06.2023 від представника відповідача в порядку ст. 167 ГПК України до суду надійшли заперечення на відповідь на відзив (Т. 2, а.с. 213-221).

Протокольною ухвалою від 12.06.2023 відкладено судове засідання на 26.06.2023.

20.06.2023 від прокурора надійшли письмові заперечення на заяву про розстрочення виконання рішення (Т. 3, а.с. 1-4), відповідь на заперечення на відповідь на відзив (Т. 3, а.с. 5-20), письмові заперечення на клопотання відповідача про застосування ч. 9 ст. 129 ГПК України (Т. 3, а.с. 21-23), клопотання про застосування практики Верховного Суду (Т. 3, а.с. 24-29).

26.06.2023 в ході розгляду справи по суті надійшло повідомлення про замінування адміністративної будівлі суду.

Ухвалою від 26.06.2023 повідомлено сторін про те, що розгляд справи перенесено на 10.07.2023.

10.07.2023, після стадії дослідження доказів, суд оголосив перерву в засіданні до 17.07.2023.

У судовому засіданні, яке відбулось 17.07.2023, прокурор просив задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.

Представник відповідача заперечував проти задоволення позовних вимог та просив відмовити у їх задоволенні.

Позивачі у судове засідання не з`явились, про розгляд справи повідомлялися належним чином.

17.07.2023, після виходу з нарадчої кімнати, суд оголосив вступну та резолютивну частини рішення.

Щодо підстав для представництва прокурором інтересів держави в особі Південного офісу Держаудитслужби та Дачненської сільської ради Одеського району Одеської області у даній справі.

Відповідно до ст. 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює, зокрема, представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Статтею 23 Закону України «Про прокуратуру» визначено, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Згідно до частин 3-5 ст. 53 Господарського процесуального кодексу України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 174 цього Кодексу.

У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі прокурор набуває статусу позивача.

Велика Палата Верховного Суду зробила правовий висновок щодо підстав для представництва інтересів держави в суді прокурором, визначивши, що прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва. Якщо прокурору відомі причини такого не звернення, він обов`язково повинен зазначити їх на обґрунтування підстав для представництва, яке міститься в позові. Але якщо з відповіді зазначеного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.

Так, Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18 зазначено, що відповідно до частини третьої статті 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює компетентний орган; 2) у разі відсутності такого органу.

Прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу. Бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

Звертаючись до відповідного компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджувань порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню, тощо.

Прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження його бездіяльності. Якщо прокурору відомо причини такого не звернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові, але якщо з відповіді компетентного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.

Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні унормовано положеннями Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» та приписами Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою КМУ від 03.02.2016 № 43 (надалі - Положення).

Згідно з ч. 2 ст. 2 Закону державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення аудиту, інспектування, перевірки та моніторингу закупівлі.

Статтею 5 Закону визначено, що контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель, який згідно зі ст. 2 цього Закону є одним з головних завдань органу державного фінансового контролю, здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

П. 10 ст. 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», п. п. 3, 4, 9 ч. 4 Положення, Держаудитслужба відповідно до покладених на неї завдань реалізує державний фінансовий контроль через здійснення, зокрема, перевірки державних закупівель; здійснює контроль, зокрема, за дотриманням законодавства про закупівлі; вживає в установленому порядку заходів до усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства та притягнення до відповідальності винних осіб, а саме: звертається до суду в інтересах держави у разі незабезпечення виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів; застосовує заходи впливу за порушення бюджетного законодавства тощо.

Враховуючи викладене, Державна аудиторська служба України є центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, зокрема, при здійсненні державних закупівель.

Згідно пунктів 1, 3, 13 Положення, Південний офіс Держаудитслужби підпорядковується Держаудитслужбі та є її міжрегіональним територіальним органом. Офіс є юридичною особою публічного права. Основним завданням Офісу є реалізація повноважень Держаудитслужби на території Миколаївської, Одеської, Херсонської областей, а також на території інших областей за дорученням Голови Держаудитслужби та його заступників, Автономної Республіки Крим та в місті Севастополі.

Біляївською окружною прокуратурою 25.10.2022 направлено лист до Південного офісу Держаудитслужби за № 56-3238ВИХ-22, в якому повідомлено про виявлені порушення вимог законодавства про публічні закупівлі та з метою з`ясування питання щодо вжиття заходів щодо визнання недійсними Додаткових угод щодо зміни ціни до Договору № 169 від 22.02.2021.

Згідно інформації Південного офісу Держаудитслужби № 151531-17/3213-2022 від 31.10.2022, у зв`язку з тим, що відповідно до інформації, яка оприлюднена в електронній системі закупівель, договір щодо зазначеної процедури закупівель виконано, відсутні підстави для проведення моніторингу процедури закупівлі. Також повідомили, що викладені у листі окружної прокуратури факти в межах повноважень будуть враховані Південним офісом Держаудитслужби під час планування заходів державного фінансового контролю у Замовника.

Таким чином, не дивлячись на наявність повноважень щодо захисту інтересів держави, а також, враховуючи, що прокуратура повідомила про виявлені порушення, Південним офісом Держаудитслужби як органом, уповноваженим на здійснення відповідних функцій держави у спірних правовідносинах, дій, спрямованих на здійснення відповідного захисту інтересів держави, на протязі тривалого часу не вчинено, з часу укладення оспорюваних угод не було вжито належних заходів до усунення зазначених прокурором порушень та звернення з позовом до суду, інші заходи для повернення надміру сплачених коштів з бюджету також не вживалися.

Постановою Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 по справі № 912/2385/18 також підтверджено підстави для представництва прокурором інтересів держави в особі Держаудитслужби, яка хоч і не проводила моніторинг публічної закупівлі, однак може і повинна бути позивачем у справах з аналогічних питань.

Також, Біляївська окружна прокуратура листом №56-2790вих-22 від 14.09.2022 повідомила Дачненську сільську раду про порушення законодавства під час проведення тендеру UА-2021-01-15-002224-с, укладання та виконання Договору №169 від 22.02.2021 та додаткових угод до вказаного договору.

Згідно відповіді №2572вх-22 від 21.09.2022 Дачненська сільська рада вважає, що усунення порушень на даний час неможливе, у зв`язку з відсутністю у місцевому бюджеті коштів на оплату судового збору для звернення до суду з відповідними позовними вимогами. Не заперечують проти звернення окружної прокуратури до суду з відповідним позовом в порядку ст. 23 Закону України «Про прокуратуру».

Так, на переконання прокурора, не дивлячись на наявність повноважень, наділених законодавцем з метою захисту інтересів держави, обізнаність про виявлені порушення законодавства та безпідставне витрачання бюджетних коштів, Дачненська сільська рада не вживала заходів для усунення порушень законодавства та інтересів держави при укладанні договору про закупівлю електричної енергії, а також повернення надміру сплачених коштів до бюджету.

Наведене, на думку прокурора, свідчить про те, що Дачненська сільська рада, будучи обізнаною про порушення законодавства при виконанні вищевказаного договору про закупівлю електричної енергії, протягом тривалого часу не вжила заходів щодо звернення з відповідним позовом до суду з метою захисту інтересів держави.

Відповідно до правової позиції Верховного Суду, викладеної у п. 5.6 постанови від 16.04.2019 у справі № 910/3486/18, прокурор не зобов`язаний встановлювати причини, за яких позивач не здійснює захист своїх інтересів.

На виконання вимог ч. 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» Біляївська окружна прокуратура на адреси позивачів спрямувала повідомлення про намір звернутися до господарського суду в їх інтересах із зазначеним позовом № 56-3891ВИХ-22 від 26.12.2022 та за № 56-3890ВИХ-22 від 26.12.2022.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення прокурора та представника відповідача, суд встановив наступне.

15.01.2021 Дачненська сільська рада Біляївського району Одеської області оголосила про проведення відкритих торгів «Електрична енергія, ДК 021:2015: 09310000-5 - Електрична енергія» з очікуваною вартістю 1 184 000,00 грн (Т. 1, а.с. 174-175).

Запланований обсяг електричної енергії складав 358 788 кВт*год.

Учасниками вказаних відкритих торгів зареєструвалися: ТОВ «Одеська обласна енергопостачальна компанія» (TOB «ООЕК») з цінової пропозицією 1 132 334,93 грн. з ПДВ, ТОВ «УКР ГАЗ РЕСУРС» з ціновою пропозицією 1 143 457,00 грн. з ПДВ, ТОВ «ПРОМЕНЕРГО ДНІПРО» з ціновою пропозицією 1 148 588,04 грн. з ПДВ.

За результатом розгляду тендерних пропозицій, згідно з протоколом розкриття тендерних пропозиції/пропозицій UA-2021-01-15-002224-с від 21.02.2021 визначено переможцем ТОВ «Одеська обласна енергопостачальна компанія» з найменшою остаточною ціновою пропозицією 1 132 334,93 грн. з ПДВ (Т. 1, а.с. 179-180).

22.02.2021 між Дачненською сільською радою Біляївського району Одеської області як споживачем та Товариством з обмеженою відповідальністю «Одеська обласна енергопостачальна компанія» як постачальником укладено Договір про закупівлю електричної енергії №169, за яким постачальник продає споживачу товар за кодом ДК 021:20-5 Електрична енергія для забезпечення потреб електроустановок споживача, а споживач оплачує постачальнику вартість використаної (купованої) електричної енергії та здійснює інші платежі згідно з умовами цього договору (Т. 1, а.с. 181-189).

Відповідно до п.13.1 Договір вступає в силу з дня його підписання та діє до 31.12.2021, але в будь-якому випадку до повного виконання Сторонами своїх зобов`язань за Договором.

Кількість електричної енергії на 2021 рік визначено в обсязі 358 788 кВт*год. відповідно до Додатку 3 до Договору «Обсяги постачання (закупівлі) електричної енергії споживачу(чем)» (п. 2.3. Договору).

Постачальник за цим Договором не має права вимагати від споживача будь-якої іншої плати за електричну енергію, що не визначена у комерційній пропозиції, яка є Додатком 2 до цього Договору (п. 3.3. Договору).

Ціна цього Договору становить 1 132 334,93 грн з ПДВ (п. 5.2. Договору).

Додатком 2 до Договору є підписана сторонами Комерційна пропозиція, відповідно до якої сторони погодили, зокрема, ціну електричної енергії: з 22.02.2021 2,18 грн за 1 кВт*год без ПДВ; з 01.08.2021 3,0022 грн за 1 кВт*год без ПДВ (Т. 1, а.с. 193-194).

Згідно з п. 5.3 Договору істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватись після його підписання до виконання зобов`язань Сторонами, крім випадків, одним з яких є: збільшення ціни за одиницю товару до 10 відсотків пропорційно збільшенню ціни такого товару на ринку у разі коливання цін такого товару на ринку, за умови що зазначена зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в Договорі про закупівлю.

У разі коливання ціни товару (електричної енергії) на ринку Постачальник письмово звертається до Споживача щодо зміни ціни за одиницю Товару. Наявність факту коливання ціни Товару (електричної енергії) на ринку підтверджується довідками відповідних органів, установ, організацій, які уповноважені надавати відповідну інформацію щодо коливання ціни Товару (електричної енергії) на ринку, щодо розміру цін на Товар (електричну енергію) на момент укладання Договору/додаткової угоди до Договору та на момент звернення до вказаних органів, установ, організацій.

Відповідно до п. 5.3.8 Договору ціна за 1 кВт/год електричної енергії може бути змінена з першого числа місяця, наступного за місяцем, в якому досягнуто такої згоди, що буде відображено в Додатковій угоді до цього Договору.

Згідно з п. 5.14 Договору після прийняття Споживачем комерційної пропозиції Постачальника внесення змін до неї можливе лише за згодою сторін або в порядку, встановленому чинним законодавством, зокрема за ініціативою Постачальника з попередженням за 20 днів і правом Споживача або прийняти пропозицію, або розірвати Договір.

Відповідно до п. 3.1.1 Постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.04.2018 №312 «Про затвердження Правил роздрібного ринку електричної енергії» електропостачальники мають інформувати своїх споживачів про зміну будь-яких умов договору про постачання електричної енергії споживачу не пізніше ніж за 20 днів до їх застосування з урахуванням інформації про право споживача розірвати договір. Електропостачальники зобов`язані повідомляти споживачів в установленому порядку про будь-яке збільшення ціни і про право споживачів припинити дію договору, якщо вони не приймають нові умови.

До Договору №169 від 22.02.2021 між Сторонами укладено ряд додаткових угод, якими зменшено обсяги електричної енергії з урахуванням збільшення її ціни.

Так, 21.04.2021 сторонами підписано Додаткову угоду № 1 (Т. 1, а.с. 198). Згідно з повідомленням (Т. 1, а.с. 199-200) підвищено ціну на електричну енергії до 3,72 грн. 1 кВт*год. Обсяг електричної енергії за договором установлено в розмірі 323 970 кВт*год.

В обґрунтування необхідності підняття ціни за одиницю товару TOB «ООЕК» надало цінову довідку №361/21 від 16.02.2021 Харківської торгово-промислової палати, відповідно до якої коливання ціни за електроенергію в бік зростання за 10 днів лютого (01.02-10.02) у порівнянні з 10 днями січня (01.01.-10.01.) 2021 року зросла на 47,8% (Т. 1, а.с. 234).

Отже, з вказаної вище довідки Харківської торгово-промислової палати слідує те, що дослідження ринку цін на електричну енергію проводилось до укладання основного договору, відповідно не може підтверджувати коливання ціни на електроенергію після укладання договору №169 від 22.02.2021.

21.04.2021 сторонами підписано Додаткову угоду № 2 (Т. 1, а.с. 201). Згідно з повідомленням (Т. 1, а.с. 202-203) підвищено ціну на електричну енергії до 3,4160 грн. 1 кВт*год. Обсяг електричної енергії за договором установлено в розмірі 316 670 кВт*год.

В обґрунтування необхідності підняття ціни за одиницю товару в договорі є посилання на ту ж саму цінову довідку №361/21 від 16.02.2021 Харківської торгово-промислової палати. Однак, як вказав прокурор, з матеріалів, наданих Дачненською сільською радою Одеського району Одеської області, вбачається, що підставою для укладення додаткової угоди №2 стала цінова довідка №362/21 від 16.02.2021 Харківської торгово-промислової палати, відповідно до якої коливання ціни за електроенергію в бік зростання за 10 днів лютого (01.02- 10.02) у порівнянні з січнем (01.01-31.01) 2021 року зросла на 16,15% (Т. 1, а.с. 237-238).

Отже, з вказаної вище довідки Харківської торгово-промислової палати слідує те, що дослідження ринку цін на електричну енергію проводилось також до укладання основного договору (до 22.02.2021), відповідно не може підтверджувати коливання ціни на електроенергію після укладання договору №169 від 22.02.2021.

Таким чином, з вказаного вище вбачається, що сторонами в день укладання основного договору підвищено ціну на електричну енергію з 3,15600001 грн. за 1 кВт*год до 3,4160 грн. за 1 кВт*год., тобто на 13,3 %. При цьому, сторонами для укладання двох додаткових угод взято до уваги період з 01.01.2021 до 31.01.2021, тобто період до укладання Договору №169 від 22.02.2021.

Крім того, враховуючи, що Додаткові угоди № 1 та 2 укладені 21.04.2021, та ціну на електричну енергію підвищено з моменту підписання вказаних угод, Постачальник не повідомив Споживача про зміну умов Договору за 20 днів до їх застосування, чим порушив п. п. 9.6, 5.14 Договору та п. 3.1.1 Постанову Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.04.2018 №312 «Про затвердження Правил роздрібного ринку електричної енергії».

28.08.2021 сторонами підписано Додаткову угоду №3 (Т. 1, а.с. 204), на підставі якої підвищено ціну на електричну енергії до 3,9 грн. 1 кВт*год. Обсяг електричної енергії за договором установлено в розмірі 308 561 кВт*год. В додатковій угоді є посилання на довідку Харківської торгівельно-промислової палати №1868/21 від 11.08.2021, згідно з якою коливання ціни за електроенергію в бік зростання за першу декаду липня 2021 року та третю декаду липня 2021 року становить 53,77% (Т. 1, а.с. 240-241).

28.08.2021 сторонами підписано Додаткову угоду № 4 (Т. 1, а.с. 207), на підставі якої підвищено ціну на електричну енергії до 4,3555 грн. 1 кВт*год. Обсяг електричної енергії за договором установлено в розмірі 304 699 кВт*год. В додатковій угоді є посилання на довідку Харківської торгівельно-промислової палати №1898-1/21 від 12.08.2021, згідно з якою коливання ціни за електроенергію в бік зростання за липень (01.07-31.07) 2021 року та першу декаду серпня (01.08.-10.08.) 2021 року становить 47,30% (Т. 1, а.с. 243-244).

28.08.2021 сторонами підписано Додаткову угоду № 5 (Т. 1, а.с. 210), на підставі якої підвищено ціну на електричну енергії до 4,8026 грн. 1 кВт*год. Обсяг електричної енергії за договором установлено в розмірі 303 185 кВт*год. В додатковій угоді є посилання на довідку Харківської торгівельно-промислової палати №1898/21 від 12.08.2021, згідно з якою коливання ціни за електроенергію в бік зростання за третю декаду липня (21.07-31.07) 2021 року та першу декаду серпня (01.08.-10.08.) 2021 року становить 31,04% (Т. 1, а.с. 246-247).

Таким чином, 28.08.2021 року сторонами було укладено три різні додаткові угоди на підставі трьох різних цінових довідок Харківської торгівельно-промислової палати.

З вказаних вище цінових довідок Харківської торгово- промислової палати слідує те, що дослідження ринку цін на електричну енергію проводилось за першу декаду липня 2021 року та третю декаду липня 2021 року, тобто за 28 днів до укладення додаткових угод № 3, 4 та 5 від 28.08.2022; за липень (01.07-31.07) 2021 року та першу декаду серпня (01.08-10.08) 2021 року та за третю декаду липня (21.07-31.07) 2021 року та першу декаду серпня (01.08-10.08) 2021 року, тобто за 18 днів до укладення Додаткових угод № 3, 4 та 5 від 28.08.2022.

Водночас, у вказаних довідках відсутня інформація, яка підтверджує саме коливання ціни на ринку з 22.02.2021 (дата укладення договору) по 28.08.2021 (дата укладення додаткових угод за № 3, 4 та 5) та міститься лише інформація про зміну середньозваженої ціни електричної енергії.

При цьому зазначено, що вказані довідки виготовлені на замовлення ТОВ «ООЕК» на підставі інформаційного сайту https://www.oree.com.ua/ ДП «Оператор ринку» та носять виключно фактографічно-інформаційний характер.

Крім того, враховуючи, що Додаткові угоди № 3, 4 та 5 укладені 28.08.2021, а ціну на електричну енергію підвищено з моменту підписання вказаних угод, Постачальник також не повідомив Споживача про зміну умов Договору за 20 днів до їх застосування.

20.12.2021 сторонами підписано Додаткову угоду № 6 (Т. 1, а.с. 213), на підставі якої підвищено ціну на електричну енергії до 4,4904 грн. 1 кВт*год. У додатковій угоді є посилання на цінову довідку Харківської торгівельно-промислової палати №2862-1/21 від 11.11.2021, згідно з якою коливання ціни за електроенергію в бік зростання за період з першої декади жовтня (01.10-10.10) 2021 року у порівнянні першою декадою листопада (01.11-10.11) 2021 року становить 31,42% (Т. 1, а.с. 249-250).

20.12.2021 сторонами підписано Додаткову угоду № 7 (Т. 1, а.с. 216), на підставі якої підвищено ціну на електричну енергії до 5,9266 грн. 1 кВт*год. У додатковій угоді є посилання на цінову довідку Харківської торгівельно-промислової палати №2862/21 від 11.11.2021, згідно з якою коливання ціни за електроенергію в бік зростання за період з жовтня (01.10-31.10) 2021 року у порівнянні першою декадою листопада (01.11-10.11) 2021 року становить 20,82% (Т. 2, а.с. 3-4).

Отже, з вказаних вище цінових довідок Харківської торгово-промислової палати слідує те, що дослідження ринку цін на електричну енергію проводилось з першої декади жовтня (01.10-10.10) 2021 року у порівнянні першою декадою листопада (01.11-10.11) 2021 року, та за період з жовтня (01.10-31.10) 2021 року у порівнянні першою декадою листопада (01.11-10.11) 2021 року, тобто більш ніж за місяць до укладення додаткових угод № 6 та 7 від 20.12.2022.

У вказаних довідках відсутня інформація, яка підтверджує саме коливання ціни на ринку з 22.02.2021 (дата укладення договору) по 20.12.2021 (дата укладення додаткових угод за № 6 та 7) та міститься лише інформація про зміну середньозваженої ціни електричної енергії.

При цьому зазначено, що вказані довідки виготовлені на замовлення ТОВ «ООЕК» на підставі інформаційного сайту https://www.oree. com.ua/ ДП «Оператор ринку», носять виключно фактографічно-інформаційний характер та не включають умов договорів та контрактів.

30.12.2021 сторонами підписано Додаткову угоду № 8 (Т. 1, а.с. 219), на підставі якої змінено термін дії договору з « 22.02.2021 року до 31.12.2021 року» на « 22.02.2021 року до 31.03.2022 року».

28.01.2022 сторонами підписано Додаткову угоду № 9 (Т. 1, а.с. 222), на підставі якої збільшено вартість договору з 1 132 334,93 грн. до 1 358 801,92 грн., та встановлено обсяги постачання електричної енергії споживачу у розмірі 347 622 кВт*год.

28.01.2022 сторонами підписано Додаткову угоду № 10 (Т. 1, а.с. 225), на підставі якої підвищено ціну на електричну енергію до 5,8656 грн. 1 кВт*год.

При укладанні Додаткової угоди № 10 ТОВ «ООЕК» із відповідними листами про підвищення ціни на електричну енергію до Дачненської сільської ради не зверталося.

При цьому, в умовах додаткової угоди № 10 від 28.01.2022 відсутнє належне обґрунтування необхідності внесення змін до договору, так само відсутнє посилання на документ, який підтверджував факт коливання ціни товару на ринку.

В обґрунтування укладення сторонами вказаної додаткової угоди зазначено підстави, визначені п.7 ч. 5 ст. 41 Закону України «Про публічні закупівлі», а саме: «зміна тарифів з 01.01.2022, у зв`язку із набранням чинності постанови НКРЕКП від 17.12.2021 №2603».

Також цією додатковою угодою зменшено обсяги постачання електричної енергії з 347 622 кВт/год до 345 735 кВт/год.

Враховуючи викладене, Постачальником належним чином документально не підтверджено та не обґрунтовано наявність підстав для підвищення ціни за одиницю товару.

Отже, вищевказані документи не містять відомостей щодо динаміки ціни на електричну енергію, у них відсутній аналіз вартості ціни електроенергії на конкретну дату у порівнянні з попередніми періодами, чи будь-які інші дані, які б підтверджували коливання ціни на ринку, у зв`язку з чим не містять належного обґрунтування для зміни істотних умов Договору на підставі ст. 41 Закону України «Про публічні закупівлі».

Враховуючи вищевикладене, упродовж лютого 2021 - січня 2022 року, шляхом укладання Сторонами Додаткових угод № 1-7 та 10, збільшено ціну за одиницю товару з 3,15600001 грн. з ПДВ до 5,32236171 грн. з ПДВ за 1 КВт, тобто на 2,1663617 грн. з ПДВ, що в загальному на 68,6 % більше від визначеної Договором ціни за одиницю товару (5,32236171 - 3,15600001 = 2, 1663617/3, 15600001 = 0,6864 * 100 = 68,6%). Крім того, внаслідок укладення вищевказаних додаткових угод зменшився обсяг постачання товару.

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади визначено Законом України «Про публічні закупівлі».

Стаття 41 Закону передбачає, що договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного кодексу України та Господарського кодексу України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.

У відповідності до ст. 180 Господарського кодексу України зміст господарського договору становлять умови договору, визначені угодою його сторін, спрямованою на встановлення, зміну або припинення господарських зобов`язань, як погоджені сторонами, так і ті, що приймаються ними як обов`язкові умови договору відповідно до законодавства.

Господарський договір вважається укладеним, якщо між сторонами у передбачених законом порядку та формі досягнуто згоди щодо усіх його істотних умов. Істотними є умови, визнані такими за законом чи необхідні для договорів даного виду, а також умови, щодо яких на вимогу однієї із сторін повинна бути досягнута згода.

При укладенні господарського договору сторони зобов`язані у будь-якому разі погодити предмет, ціну та строк дії договору.

Частина 1 ст. 638 Цивільного кодексу України встановлює, що договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору.

Статтею 632 Цивільного кодексу України передбачено, що ціна в договорі встановлюється за домовленістю сторін.

Зміна ціни після укладення договору допускається лише у випадках і на умовах, встановлених договором або законом.

Згідно з роз`ясненнями Міністерства економічного розвитку і торгівлі України «Щодо зміни істотних умов договору про закупівлю» від 07.04.2015 №3302-05/11398-07 внесення змін до договору про закупівлю в залежності від коливання ціни товару на ринку повинно бути обґрунтованим та документально підтвердженим. У залежності від коливання ціни товару на ринку, сторони протягом дії договору про закупівлю можуть вносити зміни декілька разів в частині ціни за одиницю товару не більше ніж на 10 відсотків кожного разу з урахуванням попередніх змін, внесених до нього, сукупність яких може перевищувати 10 відсотків від ціни за одиницю товару, визначеної сторонами на момент укладання договору про закупівлю та за умови, що зазначена зміна не призведе до збільшення суми, визначеної у договорі, і виконати свої зобов`язання відповідно до такого договору з урахуванням зазначених змін.

Водночас слід зазначити, що вказані роз`яснення не можуть підмінювати положення чинного законодавства та розглядаються судом як один з доказів, який не має заздалегідь встановленої сили та оцінюється у сукупності з іншими доказами.

Також, на час підписання основного договору № 169 від 22.02.2021, ТОВ «Одеська обласна енергопостачальна компанія» засвідчило, що має можливість та погоджується виконати домовленість, вказану у Договорі та додатках до нього, тобто добровільно взяло на себе зобов`язання поставити Споживачу електричну енергію обсягом 358 788 кВт*год, загальною вартістю 1 132 334,93 гривень.

Відповідно до ст. 42 ГК України підприємництво - це самостійна, ініціативна, систематична, на власний ризик господарська діяльність, що здійснюється суб`єктами господарювання з метою досягнення економічних і соціальних результатів та одержання прибутку.

Будь-який суб`єкт підприємницької діяльності діє на власний ризик. Укладаючи договір поставки товару на певний строк у майбутньому, він гарантує собі можливість продати свій товар, але при цьому несе ризики зміни його ціни. Підприємець має передбачати такі ризики і одразу закладати їх у ціну договору.

Згідно ч. 4 ст. 41 Закону України «Про публічні закупівлі» умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції за результатами аукціону (у тому числі ціни за одиницю товару) переможця процедури закупівлі або ціни пропозиції учасника у разі застосування переговорної процедури.

Істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків, зокрема, зміни ціни за одиницю товару не більше ніж на 10 відсотків у разі коливання ціни такого товару на ринку, за умови, що зазначена зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі (п. 2 ч. 5 ст. 41 Закону).

З вищезазначеного вбачається, що зміна істотних умов договору про закупівлю (збільшення ціни за одиницю товару) є правомірною лише за таких умов: відбувається за згодою сторін; порядок зміни умов договору має бути визначений самим договором (відповідно до проекту, який входив до тендерної документації); підстава збільшення - коливання ціни такого товару на ринку (обґрунтоване і документально підтверджене постачальником); ціна за одиницю товару може збільшуватися не більше ніж на 10%; загальна сума (ціна) договору не повинна збільшуватися.

З аналізу зазначених положень Закону України «Про публічні закупівлі» вбачається, що вони є спеціальними нормами, які визначають правові підстави внесення змін та доповнень до договорів, укладених за наслідком публічних закупівель, та повинні застосовуватися переважно щодо норм Цивільного кодексу України (ст. 651) та Господарського кодексу України (ст. 188), які визначають загальну процедуру внесення змін до договору. Якщо спеціальною нормою права (ч. 5 ст. 41 Закону України «Про публічні закупівлі») заборонено укладення умов договору про публічні закупівлі, які відрізняються від умов тендерної пропозиції, та заборонено вносити зміни до договору, окрім певного законодавчо визначеного переліку випадків, то внесення змін до такого договору поза межами переліку, передбаченого зазначеним приписом закону, означатиме незаконність внесення цих змін. Зазначена правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 30.01.2018 у справі № 916/1491/17.

Відповідно до частин першої та другої статті 215 Цивільного кодексу України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу. Недійсним є правочин, якщо його недійсність установлена законом (нікчемний правочин). У цьому разі визнання такого правочину недійсним судом не вимагається. У випадках, встановлених цим Кодексом, нікчемний правочин може бути визнаний судом дійсним.

Ст. 652 ЦК передбачає, що у разі істотної зміни обставин, якими сторони керувалися при укладенні договору, договір може бути змінений або розірваний за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або не випливає із суті зобов`язання. Зміна обставин є істотною, якщо вони змінилися настільки, що, якби сторони могли це передбачити, вони не уклали б договір або уклали б його на інших умовах. Через зміну істотних обставин договір може бути змінений за рішенням суду на вимогу заінтересованої сторони за наявності одночасно таких умов: 1) в момент укладення договору сторони виходили з того, що така зміна обставин не настане; 2) зміна обставин зумовлена причинами, які заінтересована сторона не могла усунути після їх виникнення при всій турботливості та обачності, які від неї вимагалися; 3) виконання договору порушило б співвідношення майнових інтересів сторін і позбавило б заінтересовану сторону того, на що вона розраховувала при укладенні договору; 4) із суті договору або звичаїв ділового обороту не випливає, що ризик зміни обставин несе заінтересована сторона.

Відповідно до ст. 5 Закону «Про публічні закупівлі», закупівлі здійснюються за принципом відкритості та прозорості на всіх їх стадіях; метою цього Закону є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.

У свою чергу, Верховний Суд у постанові від 12.09.2019 у справі №915/1868/18 наголосив, що можливість зміни ціни договору внаслідок недобросовісних дій сторін (сторони) договору робить результат закупівлі невизначеним та тягне за собою неефективне використання бюджетних коштів, що є прямими порушенням принципів процедури закупівлі.

Крім того, під коливанням ціни необхідно розуміти зміну за певний період часу ціни товару на ринку чи то в сторону зменшення, чи в сторону збільшення. І таке коливання має відбуватись саме в період після укладання договорів і до внесення відповідних змін до нього.

Згідно з п. 5.14 Договору після прийняття Споживачем комерційної пропозиції Постачальника внесення змін до неї можливе лише за згодою сторін або в порядку, встановленому чинним законодавством, зокрема за ініціативою Постачальника з попередженням за 20 днів і правом Споживача або прийняти пропозицію, або розірвати Договір.

За умовами Договору постачальник про підвищення ціни повинен повідомити замовнику за 20 днів до підписання додаткової угоди, проте відповідач жодного разу при укладанні спірних додаткових угод до Договору №169 від 22.02.2021 не дотримався умов договору та не повідомив Споживача про підвищення ціни за 20 днів, на що посилається прокурор як на одну з підстав для задоволення позову.

Відповідач, наводячи контраргументи щодо вказаних обставин, зазначав про фактичне підписання з позивачем-2 спірних додаткових угод, водночас, не надав доказів попереднього повідомлення, про яке зазначає прокурор.

При укладанні додаткових угод № 1-5, та 10 TOB «ООЕК» було допущено порушення п. 5.14 Договору, п. 3.1.1 Постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.04.2018 №312 «Про затвердження Правил роздрібного ринку електричної енергії».

При укладанні Додаткової угоди № 10 ТОВ «ООЕК» із відповідними листами про підвищення ціни на електричну енергію до Дачненської сільської ради не звертався.

Крім того, спірні Додаткові угоди укладено на підставі цінових довідок Харківської торгово-промислової палати, які не встановлюють наявності факту коливання ціни на електричну енергію.

Вказані вище довідки не містять відомостей щодо динаміки ціни на електричну енергію, в них відсутній аналіз вартості ціни електричної енергії на дату укладення Договору та додаткових угод, чи будь-які інші дані, які б підтверджували коливання ціни електричної енергії на ринку, у зв`язку з чим не містять належного обґрунтування для зміни істотних умов Договору на підставі п. 2. ч. 5 ст. 41 Закону України «Про публічні закупівлі».

Крім того, у відповідь на запит Біляївської окружної прокуратури від 27.06.2022, Харківська торгово-промислова палата повідомила, що відділом ділової інформації Харківської торгово-промислової палати за зверненням ТОВ «Одеська обласна енергопостачальна компанія» дійсно були видані наступні цінові довідки: №361/21 від 16.02.2021, №1868/21 від 11.08.2021, №1898/21 та №1898-1/21 від 12.08.2021, №2862/21 та №2862-1/2) від 11.11.2021 про ціну електричної енергії. Завданням дослідження було надання інформації про рівень середньозважених цін на електричну енергію на ринку «на добу наперед» (РДН) у торговій зоні ОЕС (об`єднаної енергетичної системи) України згідно з інформацією АТ «Оператор ринку», які склались за датами або періодами, що зазначені у пунктах 6 вказаних цінових довідок згідно з запитами замовника.

Також зазначено, що згідно проведеного дослідження за інформацією АТ «Оператор ринку» за період 22.02.2021-20.12.2021 постійно відбувались коливання значення середньозважених цін на електричну енергію на ринку «на добу наперед» (РДН) у торговій зоні ОЕС (об`єднаної енергетичної системи) України яку бік збільшення, так і зменшення значення (Т. 2, а.с. 5).

Крім того, єдиним біржовим майданчиком в Україні, що забезпечує ринок інформацією про біржові котирування, є ТБ «Українська енергетична біржа» (www.ueex.com.ua), а не ДП «Оператор ринку», як зазначено в цінових довідках Харківської торгово-промислової палати.

При цьому, згідно з п. 5.3.2 Договору у разі коливання ціни товару (електричної енергії) на ринку Постачальник письмово звертається до Споживача щодо зміни ціни за одиницю Товару. Наявність факту коливання ціни Товару (електричної енергії) на ринку підтверджується довідками відповідних органів, установ, організацій, які уповноважені надавати відповідну інформацію щодо коливання ціни Товару (електричної енергії) на ринку, щодо розміру цін на Товар (електричну енергію) на момент укладання Договору/додаткової угоди до Договору та на момент звернення до вказаних органів, установ, організацій.

Проте, інформація з веб-сайту ДП «Оператор ринку» має лише довідково- інформаційний характер, яка не містить точних відомостей про коливання цін на електричну енергію станом як на момент звернення товариства про внесення змін до договору, так і на момент підписання спірних додаткових угод. Разом з тим, вона не відображає об`єктивну картину щодо зміни цін на електроенергію на ринку «на добу наперед» та внутрішньодобовому ринку.

Підсумовуючи вищевикладене, можна дійти висновку, що збільшення ціни товару на ринку повинно відбутись після укладання договору. Таким чином, якщо постачальник документально підтвердить замовнику, що ціна на товар проколивалася на ринку такого товару від ціни в договорі і до ціни на момент підписання додаткової угоди, то можна говорити про наявність підстав для внесення змін до договору.

Однак, ТОВ «Одеська обласна енергопосгачальна компанія» на підтвердження підстав для збільшення ціни за одиницю товару, надає Цінові довідки Харківської торгово-промислової палати, які не підтверджують коливання ціни на електричну енергію на майданчику РДН за відповідні періоди, у які укладались додаткові угоди.

Крім того, у довідках Харківської торгово-промислової палати зазначено, що вони носять виключно фактографічно інформаційний характер, тобто вказані цінові довідки не є достовірними доказами наявності правомірної підстави для зміни такої істотної умови Договору як ціни.

Інших доказів на підтвердження коливання цін у бік збільшення відповідачем не надано, відповідно, не підтверджено правомірності вчинення зміни істотних умов договору про закупівлі після його підписання та до виконання сторонами в повному обсязі.

Таким чином, ТОВ «Одеська обласна енергопостачальна компанія» не надало належного обґрунтування та документального підтвердження факту підвищення (коливання) ціни за період дії договору, у зв`язку з чим суд погоджується з доводами прокурора про те, що укладання Додаткових угод №1-7 та №10 до Договору є безпідставним.

Частиною 1 ст. 207 Господарського кодексу України передбачено, що господарське зобов`язання, що не відповідає вимогам закону, може бути на вимогу однієї із сторін або відповідного органу державної влади визнано судом недійсним повністю або в частині.

Статтею 203 Цивільного кодексу України унормовано, що зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам.

Відповідно до приписів ч. 1 ст. 215 Цивільного кодексу України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені ч. ч. 1-3, 5, 6 ст. 203 цього Кодексу.

Оскільки правові підстави для зміни ціни одиниці товару за договором у відповідності до укладених додаткових угод відсутні, додаткові угоди № 1 від 21.04.2021, № 2 від 21.04.2021, № 3 від 28.08.2021, № 4 від 28.08.2021, № 5 від 28.08.2021, №6 від 20.12.2021, №7 від 20.12.2021 та №10 від 28.01.2022 є такими, що суперечать наведеним вище приписам законодавства, у зв`язку з чим позовні вимоги про визнання недійсними додаткових угод підлягають задоволенню.

Частиною 2 ст. 712 ЦК України передбачено, що до договору постачання застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено договором, законом або не випливає з характеру відносин сторін.

Відповідно до ст. 655 ЦК за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму.

У ст. 669 ЦК визначено, що кількість товару, що продається, встановлюється у договорі купівлі-продажу у відповідних одиницях виміру або грошовому вираженні. Відповідно до ч. 1 ст. 670 ЦК України у випадку, якщо продавець передав покупцеві меншу кількість товару, ніж це встановлено договором купівлі-продажу, покупець має право вимагати передання кількості товару, якої не вистачає, або відмовитися від переданого товару та його оплати, а якщо він оплачений, - вимагати повернення сплаченої за нього грошової суми.

Враховуючи вказані обставини та перевіривши запропонований прокурором розрахунок суми (Т. 1, а.с. 12-14), необґрунтовано сплаченої Дачненською сільською радою на користь ТОВ «Одеська обласна енергопостачальна компанія» за договором про закупівлю електричної енергії, який вважається судом правильним та обґрунтованим, позовні вимоги про стягнення з відповідача на користь позивача-2 безпідставно сплачених бюджетних коштів у сумі 246 827,89 грн підлягають задоволенню.

Щодо клопотання відповідача про розстрочення виконання рішення суд зазначає наступне.

Згідно до ч. 1 та ч. 2 ст. 331 ГПК України за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання.

Відповідно до ч.ч.3, 4 ст. 331 Господарського процесуального кодексу України, підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочки або розстрочки виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим. Вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також, серед іншого, враховує: ступінь вини відповідача у виникненні спору та наявність стихійного лиха, інших надзвичайних подій тощо.

Так, вищезазначеними нормами визначено процесуальну можливість вирішення питань, пов`язаних із проблемами, що виникають під час виконання рішення господарського суду, оскільки у процесі виконання рішення ймовірне виникнення обставин, що ускладнюють виконання чи роблять його неможливим.

Розстрочка означає виконання рішення частинами, встановленими господарським судом, з певним інтервалом у часі та допускаються у виняткових випадках і залежно від обставин справи.

При цьому, підставою для розстрочки виконання рішення можуть бути конкретні обставини, що ускладнюють виконання рішення або роблять його виконання неможливим у визначений строк.

У відповідності з п. 2 ч. 6 ст. 238 ГПК України у разі необхідності у резолютивній частині також вказується про надання відстрочки або розстрочки виконання рішення.

Так, обґрунтовуючи заяву про розстрочення виконання судового рішення у даній справі про стягнення 246 827,89 грн безпідставно сплачених бюджетних коштів, у випадку задоволення позову в цій частині, відповідач посилається на введення воєнного стану на території України у зв`язку з агресією РФ проти України, що негативним чином вплинуло на господарську діяльність ТОВ «ООЕК». Наслідком збройної агресії стали руйнівні події на ринку електричної енергії. З огляду на повномасштабну війну, рівень оплат споживачами вартості отриманої електричної енергії катастрофічно знизився, що змусило ТОВ «ООЕК» здійснювати закупівлю електрично енергії, в тому числі, за кредитні кошти.

Крім того, введена постановою Кабінету Міністрів України № 206 від 05.03.2022 р. «Деякі питання оплати житлово-комунальних послуг в період воєнного стану» повна заборона відключення населення за неоплату фактично наданих житлово-комунальних послуг призвела до того, що побутові споживачі умисно не оплачують вартість отриманих житлово-комунальних послуг, розуміючи той факт, що такі послуги будуть надані за будь-яких умов без застосування до них процедури припинення їх надання та без нарахування будь-яких санкції. Вказане також призводить до постійного збільшення дебіторської заборгованості ТОВ «ООЕК» за надані послуги з постачання електричної енергії споживачам.

Положеннями постанови Кабінету Міністрів України № 483 від 05.06.2019 р. (із змінами та доповненнями) на ТОВ «ООЕК» покладено виконання спеціальних обов`язків із забезпечення загальносуспільних інтересів у процесі функціонування ринку електричної енергії. Таким чином, ТОВ «ООЕК» є єдиним постачальником універсальних послуг на території Одеської області, від якого залежить надійне та якісне забезпечення електричною енергію населення всього регіону.

Крім того, у зв`язку з військовою агресією РФ проти України та введенням воєнного стану, згідно наказу Міністерства енергетики України №148 від 13.14.2022 р., тимчасово, на період дії воєнного стану, споживачі, яким припиняється постачання електричної енергії поточним постачальником, внаслідок набуття ним статусу «дефолтний», переводяться до постачальника універсальних послуг на закріпленій території. Отже, ТОВ «ООЕК», крім виконання функцій постачальника універсальних послуг на території Одеської області, частково виконує функцію постачальника «останньої надії» у відповідності до наказу №148 від 13.14.2022р .

Таким чином, виконуючи функції постачальника електричної енергії, ТОВ «ООЕК» забезпечує стабільне постачання електричної енергії не лише населенню, а також органам державної влади та місцевого самоврядування, комунальним установам, закладам освіти, дитячим будинкам, лікарням, пологовим будинкам, військовим формуванням, правоохоронним органам, судам та іншим підприємствам, установам та організаціями, які мають стратегічне значення для всього регіону.

Слід також зазначити, що розпорядженням Одеської обласної державної адміністрації № 109/од2021 від 09.02.2021 р. ТОВ «ООЕК» було включено до Переліку підприємств, що мають стратегічне значення для економіки області та які формують економічний потенціал області. Поряд із цим, ТОВ «ООЕК» визнано критично важливим підприємством для функціонування економіки та забезпечення життєдіяльності населення в особливий період на території Одеської області.

З урахуванням наведених у заяві обставин, а також враховуючи принципи розумності та справедливості, враховуючи баланс інтересів сторін, суд дійшов висновку, про часткове задоволення заяви відповідача про розстрочення виконання рішення в частині стягнення 246 827,89 грн безпідставно сплачених бюджетних коштів та встановлення наступних строків стягнення грошових коштів:

- 50 000,00 грн до 17.08.2023;

- 50 000,00 грн до 17.09.2023;

- 50 000,00 грн до 17.10.2023;

- 50 000,00 грн до 17.11.2023;

- 46 827,89 грн до 17.12.2023.

У відповідності до ч. 1 ст. 73 ГПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до п.1 ст.74 ГПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Згідно з ч.ч.1-2 ст. 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Суд також зазначає, що Верховний Суд в ході касаційного перегляду судових рішень неодноразово звертався загалом до категорії стандарту доказування та відзначав, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Цей принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони. Одночасно цей принцип не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує. Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний (постанови Верховного Суду від 02.10.2018 у справі № 910/18036/17, від 23.10.2019 у справі № 917/1307/18, від 18.11.2019 у справі № 902/761/18, від 04.12.2019 у справі № 917/2101/17). Аналогічний стандарт доказування застосовано Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 18.03.2020 у справі № 129/1033/13-ц (провадження № 14-400цс19).

Зазначений підхід узгоджується з судовою практикою ЄСПЛ, юрисдикція якого поширюється на всі питання тлумачення і застосування Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) (пункт 1 статті 32 Конвенції). Так, зокрема, у рішенні 23.08.2016 у справі "Дж. К. та Інші проти Швеції" ("J.K. AND OTHERS v. SWEDEN") ЄСПЛ наголошує, що "у країнах загального права у кримінальних справах діє стандарт доказування "поза розумним сумнівом ("beyondreasonabledoubt"). Натомість, у цивільних справах закон не вимагає такого високого стандарту; скоріше цивільна справа повинна бути вирішена з урахуванням "балансу вірогідностей". … Суд повинен вирішити, чи являється вірогідність того, що на підставі наданих доказів, а також правдивості тверджень заявника, вимога цього заявника заслуговує довіри".

Аналогічну правову позицію викладено у Постанові ВС від 18.01.2021 по справі №915/646/18.

Враховуючи вищевикладене, оцінивши докази у справі в їх сукупності, законодавство, що регулює спірні правовідносини, у зв`язку із встановленням факту збільшення ціни за одиницю товару за відсутності належних та допустимих доказів, які б підтверджували коливання ціни на ринку, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню у повному обсязі, як обґрунтовані, підтверджені належними доказами та наявними матеріалами справи.

Щодо інших аргументів сторін суд зазначає, що вони були досліджені та не наводяться у рішенні, позаяк не покладаються в його основу, тоді як Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п. 1 ст. 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (справа Серявін проти України, рішення від 10.02.2010). Крім того, аналогічна правова позиція викладена в Постанові Верховного Суду від 26.06.2018 у справі № 127/3429/16-ц.

Відповідно до ст. 129 ГПК України, у зв`язку із задоволенням позову витрати зі сплати судового збору покладаються на відповідача.

Керуючись ст.ст. 53, 73, 74, 76-80, 86, 123, 124, 129, 236, 237, 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

1. Позов керівника Біляївської окружної прокуратури (67600, Одеська обл., Біляївський район, м. Біляївка, вул. Костіна, 17) в інтересах держави в особі Південного офісу Держаудитслужби (65012, Одеська обл., м. Одеса, вул. Канатна, 83; ), Дачненської сільської ради Одеського району Одеської області (67625, Одеська обл., Одеський район, с. Дачне, вул. Шахтарська, 8-а; ) до Товариства з обмеженою відповідальністю «Одеська обласна енергопостачальна компанія» (65007, Одеська обл., м. Одеса, вул. Мала Арнаутська, 88; ) про визнання недійсними додаткових угод та стягнення безпідставно сплачених коштів задовольнити.

2. Визнати недійсною Додаткову угоду № 1 від 21.04.2021 до Договору про закупівлю електричної енергії № 169 від 22.02.2021 між Дачненською сільською радою Біляївського району Одеської області () із ТОВ «Одеська обласна енергопостачальна компанія» ().

3. Визнати недійсною Додаткову угоду № 2 від 21.04.2021 до Договору про закупівлю електричної енергії № 169 від 22.02.2021 між Дачненською сільською радою Біляївського району Одеської області () із ТОВ «Одеська обласна енергопостачальна компанія» ().

4. Визнати недійсною Додаткову угоду № 3 від 28.08.2021 до Договору про закупівлю електричної енергії № 169 від 22.02.2021 між Дачненською сільською радою Біляївського району Одеської області () із ТОВ «Одеська обласна енергопостачальна компанія» ().

5. Визнати недійсною Додаткову угоду № 4 від 28.08.2021 до Договору про закупівлю електричної енергії № 169 від 22.02.2021 між Дачненською сільською радою Біляївського району Одеської області () із ТОВ «Одеська обласна енергопостачальна компанія» ().

6. Визнати недійсною Додаткову угоду № 5 від 28.08.2021 до Договору про закупівлю електричної енергії № 169 від 22.02.2021 між Дачненською сільською радою Біляївського району Одеської області () із ТОВ «Одеська обласна енергопостачальна компанія» ().

7. Визнати недійсною Додаткову угоду № 6 від 20.12.2021 до Договору про закупівлю електричної енергії № 169 від 22.02.2021 між Дачненською сільською радою Біляївського району Одеської області () із ТОВ «Одеська обласна енергопостачальна компанія» ().

8. Визнати недійсною Додаткову угоду № 7 від 20.12.2021 до Договору про закупівлю електричної енергії № 169 від 22.02.2021 між Дачненською сільською радою Біляївського району Одеської області () із ТОВ «Одеська обласна енергопостачальна компанія» ().

9. Визнати недійсною Додаткову угоду № 10 від 28.01.2022 до Договору про закупівлю електричної енергії № 169 від 22.02.2021 між Дачненською сільською радою Біляївського району Одеської області () із ТОВ «Одеська обласна енергопостачальна компанія» ().

10. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Одеська обласна енергопостачальна компанія» (65007, Одеська обл., м. Одеса, вул. Мала Арнаутська, 88; ) на користь Дачненської сільської ради Одеського району Одеської області (67625, Одеська обл., Одеський район, с. Дачне, вул. Шахтарська, 8-а; ) безпідставно сплачені бюджетні кошти в сумі 246 827,89 грн.

11. Задовольнити частково клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю «Одеська обласна енергопостачальна компанія» про розстрочку виконання рішення строком на 1 рік, встановивши наступні строки стягнення заборгованості:

- 50 000,00 грн до 17.08.2023;

- 50 000,00 грн до 17.09.2023;

- 50 000,00 грн до 17.10.2023;

- 50 000,00 грн до 17.11.2023;

- 46 827,89 грн до 17.12.2023.

12. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Одеська обласна енергопостачальна компанія» (65007, Одеська обл., м. Одеса, вул. Мала Арнаутська, 88; ) витрати зі сплати судового збору у сумі 23 550,43 грн на користь Одеської обласної прокуратури та перерахувати його на № UA0000564 в ДКСУ м. Київ МФО 820172 (юридична та поштова адреса Одеської обласної прокуратури: 65026, м. Одеса, вул. Пушкінська, 3, тел. 7319800).

13. Видати накази після набрання рішенням законної сили.

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку протягом двадцяти днів з моменту складення повного тексту.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Вступну та резолютивну частини рішення оголошено 17 липня 2023 р. Повний текст рішення складено та підписано 27 липня 2023 р.

Суддя Р.В. Волков