УХВАЛА

31 липня 2023 року

м. Київ

Справа № 925/200/22

Верховний Суд у складі судді Касаційного господарського суду Банаська О. О.

розглянув без виклику учасників справи заяву представника Приватного підприємства "Агротрейд Групп"

про відвід судді Губенко Н. М.

у справі за позовом Приватного підприємства "Агротрейд Групп"

до ОСОБА_1

про стягнення 4 707 000,00 грн

ВСТАНОВИВ:

18.02.2022 до Господарського суду Черкаської області надійшла позовна заява Приватного підприємства "Агротрейд Групп" (далі - ПП "Агротрейд Групп") до ОСОБА_1 про стягнення 4 707 000,00 грн.

Рішенням Господарського суду Черкаської області від 12.08.2022 у задоволенні позову відмовлено повністю.

Додатковим рішенням Господарського суду Черкаської області від 25.08.2022 заяву ОСОБА_1 про вирішення питання розподілу судових витрат (витрат на професійну правничу допомогу) задоволено частково, стягнуто з ПП "Агротрейд Групп" на користь ОСОБА_1 витрат на професійну правничу допомогу у розмірі 76 000,00 грн, у решті заяви - відмовлено.

06.03.2023 Північний апеляційний господарський суд ухвалив постанову, в якій погодився з висновками суду першої інстанції та залишив оскаржувані судові рішення без змін.

27.03.2023 Північний апеляційний господарський суд ухвалив додаткову постанову, якою заяву ОСОБА_1 про розподіл витрат професійної правничої допомоги у справі задовольнив частково, стягнув з ПП "Агротрейд Групп" на користь ОСОБА_1 14 000,00 грн витрат на професійну правничу допомогу в суді апеляційної інстанції, у задоволенні решти заяви відмовив.

05.04.2023 та 27.04.2023 ПП "Агротрейд Групп" звернулось до Верховного Суду з касаційними скаргами, в яких просить рішення судів попередніх інстанцій скасувати та ухвалити нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити повністю, а у задоволенні заяв про вирішення питання розподілу судових витрат (витрат на професійну правничу допомогу) відмовити повністю.

Ухвалою від 19.05.2023 Верховний Суд у складі: Кондратової І. Д. (головуючої), Вронської Г. О. і Кібенко О. Р. відкрив касаційне провадження у справі та призначив до розгляду у відкритому судовому засіданні на 11.07.2023.

11.07.2023 у судовому засіданні оголошено перерву до 25.07.2023.

24.07.2023, у зв`язку з перебуванням судді Кібенко О. Р у відпустці, для розгляду справи було призначено повторний автоматизованої розподіл справи, за наслідками якого визначено такий склад суду: Кондратова І. Д. (головуюча), Губенко Н. М., Вронська Г. О.

25.07.2023 ПП "Агротрейд Групп" подано до Верховного Суду заяву про відвід судді Кондратової І. Д. (головуючої) у справі № 925/200/22.

Верховний Суд ухвалою від 25.07.2023 зазначену заяву залишив без розгляду на підставі частини другої статті 118 ГПК України, у зв`язку з її подачею поза межами строку, передбаченого частиною третьою статті 38 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) без зазначення виняткових випадків неможливості звернення з такою заявою. У судовому засіданні оголошено перерву до 01.08.2023.

26.07.2023, у зв`язку з перебуванням судді Вронської Г. О. у відпустці з 31.07.2023, для розгляду справи було призначено повторний автоматизований розподіл справи, за наслідками якого визначено такий склад суду: Кондратова І. Д. (головуюча), Губенко Н. М., Студенець В. І.

26.07.2023 ПП "Агротрейд Групп" подано до Верховного Суду заяву про відвід колегії суддів у складі: Кондратової І. Д. (головуючої), Губенко Н. М. і Вронської Г. О. у справі № 925/200/22.

В обґрунтування поданої заяви позивач зазначає, що 25.07.2023 було здійснено заміну у складі суду, який розглядає справу, а саме до колегії суддів долучено суддю Губенко Н. М. Інтереси відповідача у справі представляють адвокати Адвокатського об`єднання "Новіков та партнери". На сайті зазначеного Адвокатського об`єднання міститься інформація про Новікова М. М., як старшого партнера об`єднання. При цьому останній був суддею і заступником голови Київського апеляційного господарського суду, а судді Кондратова І. Д. і Губенко Н. М. працювали у зазначеному суді з ним і суддями, які розглядали справи разом з Новіковим М. М.

Крім того, заявник зазначає, що ухвалою Верховного Суду від 16.06.2023 у справі № 925/733/22 у складі колегії суддів: Кондратова І. Д. (головуюча), Губенко Н. М. і Вронська Г. О., було повернуто ПП "Агротрейд Групп" касаційну скаргу на третій день з моменту її надходження до суду, тоді як нормою частини п`ятої статті 295 ГПК України передбачена можливість вирішення такого питання протягом двадцяти днів. На переконання заявника, таке швидке вирішення питання про повернення касаційної скарги є нетиповим і здійсненим на користь Адвокатського об`єднання "Новіков та партнери". Також ПП "Агротрейд Групп" наводить мотиви незгоди з ухвалою Верховного Суду від 16.06.2023 у справі № 925/733/22.

Заявник вважає, що такі обставини впливають на неупередженість та об`єктивність суддів Кондратової І. Д., Губенко Н. М. і Вронської Г. О., що є підставою для їх відводу.

Верховний Суд ухвалою від 27.07.2023 залишив без розгляду заяву представника ПП "Агротрейд Групп" про відвід суддів Кондратової І. Д. та Вронської Г. О. у справі № 925/200/22, заяву представника ПП "Агротрейд Групп" про відвід судді Губенко Н. М. від розгляду справи № 925/200/22 визнав необґрунтованою, справу № 925/200/25 за касаційними скаргами ПП "Агротрейд Груп" на рішення від 12.08.2022, додаткове рішення Господарського суду Черкаської області від 25.08.2022 та постанову від 06.03.2023, додаткову постанову від 27.03.2023 Північного апеляційного господарського суду передав на авторозподіл для визначення судді з розгляду заяви про відвід судді Губенко Н. М.

Автоматизованою системою документообігу суду для розгляду заяви представника ПП "Агротрейд Групп" про відвід судді Губенко Н. М. від розгляду справи № 925/200/22 визначено суддю Банаська О. О., що підтверджується протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 28.07.2023.

За приписами частин сьомої, восьмої статті 39 ГПК України питання про відвід вирішується невідкладно. Вирішення питання про відвід суддею, який не входить до складу суду, здійснюється протягом двох робочих днів, але не пізніше призначеного засідання по справі. У разі розгляду заяви про відвід суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід. Відвід, який надійшов поза межами судового засідання, розглядається судом у порядку письмового провадження. Суд вирішує питання про відвід без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід.

Розглянувши заяву представника ПП "Агротрейд Групп" про відвід судді Губенко Н. М. від розгляду справи № 925/200/22 суд дійшов таких висновків.

Статтями 38, 42 ГПК України закріплені права та обов`язки учасників справи, серед яких, право подавати заяви, зокрема і про відвід судді.

Статтею 35 ГПК України визначені підстави для відводу (самовідводу) судді. Так, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо, зокрема, є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Головна мета відводу - гарантування безсторонності суду, зокрема, щоб запобігти упередженості судді (суддів) під час розгляду справи, а мета самовідводу - запобігання будь-яким сумнівам щодо безсторонності судді.

Відповідно до частини першої, другої статті 48 Закону України "Про судоустрій та статус суддів" суддя у своїй діяльності щодо здійснення правосуддя є незалежним від будь-якого незаконного впливу, тиску або втручання. Суддя здійснює правосуддя на основі Конституції і законів України, керуючись при цьому принципом верховенства права. Втручання у діяльність судді щодо здійснення правосуддя забороняється і має наслідком відповідальність, установлену законом.

Частиною четвертою статті 11 ГПК України та статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" визначено, що суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України (далі - Конвенція), та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Як зазначає Європейський суд з прав людини, найголовніше - це довіра, яку в демократичному суспільстві повинні мати суди у громадськості (рішення ЄСПЛ у справі "Хаушильд проти Данії").

Стаття 6 Конвенції вимагає суд у межах своїх повноважень бути неупередженим. Неупередженість зазвичай означає відсутність упередженості або суб`єктивного ставлення, що може бути оцінене багатьма способами (рішення ЄСПЛ у справі "Ветштайн проти Швейцарії").

Наявність безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 визначається за допомогою суб`єктивного критерію, тобто оцінювання особистого переконання конкретного судді у конкретній справі, а також за допомогою об`єктивного критерію, тобто з`ясування того, чи надав цей суддя достатні гарантії для виключення будь-якого законного сумніву з цього приводу (рішення ЄСПЛ у справі "Хаушильд проти Данії").

За усталеною практикою Європейського суду з прав людини наявність безсторонності згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. За суб`єктивним критерієм беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (пункт 49 рішення ЄСПЛ у справі "Білуха проти України").

Європейський суд з прав людини зазначив, що "безсторонність", в сенсі пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися відповідно до суб`єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі - тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об`єктивного критерію - тобто, чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу (рішення Європейського суду з прав людини у справі "Булут проти Австрії" від 22.02.1996, у справі "Томан проти Швейцарії" від 10.06.1996). Відповідно до об`єктивного критерію має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності судів. У цьому зв`язку навіть зовнішні ознаки мають певне значення.

При цьому, особиста безсторонність суду, як суб`єктивний критерій, презюмується, поки не надано доказів протилежного (пункт 50 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Білуха проти України" від 09.11.2006).

У контексті суб`єктивного критерію особиста безсторонність судді презюмується, поки не доведено протилежного.

Згідно з об`єктивним критерієм необхідно встановити, чи існують факти, які можна встановити та які можуть ставити під сумнів безсторонність судді. Це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезстороннім, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (пункти 29, 31 рішення Європейського суду з прав людини "Газета "Україна-центр" проти України" від 15.07.2010).

ГПК України не встановлює вичерпного переліку обставин, які свідчать про необ`єктивність судді, однак зазначається, що такі підстави повинні бути обґрунтовані особою, яка ініціює питання про відвід судді.

Суд зазначає, що не є підставами для відводу суддів заяви, які містять лише припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними і допустимими доказами, а також наявність скарг, поданих на суддю (суддів) у зв`язку з розглядом даної чи іншої справи, обставини, пов`язані з прийняттям суддями рішень з інших справ.

Таким чином, щодо суб`єктивної складової безсторонності суду заявнику необхідно подати докази фактичної наявності упередженості судді для відводу його від справи, оскільки презумпція особистої неупередженості судді діє доти, доки не з`являться докази на користь протилежного. І тільки якщо з`являються об`єктивні сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, або його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі.

Щодо доводів заявника про безпідставність здійснення зміни складу суду, якою було замінено суддю Кібенко О. Р. на суддю Губенко Н. М. суд дійшов таких висновків.

Частинами першою, другою, третьою статті 32 ГПК України встановлено, що визначення судді, а в разі колегіального розгляду - судді-доповідача для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою під час реєстрації документів, зазначених в частині другій статті 6 цього Кодексу, а також в інших випадках визначення складу суду на будь-якій стадії судового процесу, з урахуванням спеціалізації та рівномірного навантаження для кожного судді, за принципом випадковості та в хронологічному порядку надходження справ. Справа, розгляд якої відповідно до цього Кодексу здійснюється колегією суддів в обов`язковому порядку, розглядається постійною колегією суддів відповідного суду, до складу якої входить визначений Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою суддя-доповідач. Персональний склад постійних колегій суддів визначається зборами суддів відповідного суду.

Згідно з частинами першою, другою, третьою статті 6 ГПК України, у господарських судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система. Позовні та інші заяви, скарги та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до господарського суду і можуть бути предметом судового розгляду, в порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в день надходження документів. Визначення судді або колегії суддів (судді-доповідача) для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою у порядку, визначеному цим Кодексом (автоматизований розподіл справ).

Відповідно до підпункту 17.4 пункту 17 Розділу ХІ "Перехідні положення" ГПК України до визначення Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів), можливості вчинення передбачених цим Кодексом дій з використанням підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи такі дії вчиняються в такому порядку: визначення судді або колегії суддів (судді-доповідача) для розгляду конкретної справи здійснюється до приведення Положення про автоматизовану систему документообігу суду у відповідність із цією редакцією Кодексу в частині порядку визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи, але не довше, ніж три місяці з дня набрання чинності цією редакцією Кодексу, - за допомогою автоматизованої системи документообігу суду за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу; після приведення Положення про автоматизовану систему документообігу суду у відповідність із цією редакцією Кодексу в частині порядку визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи - за допомогою автоматизованої системи документообігу суду за правилами, встановленими цією редакцією Кодексу.

Частиною другою статті 8 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" передбачено, що суддя розглядає справи, одержані згідно з порядком розподілу судових справ, установленим відповідно до закону. На розподіл судових справ між суддями не може впливати бажання судді чи будь-яких інших осіб.

Згідно із частиною четвертою статті 15 Закону України "Про судоустрій та статус суддів" визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою у порядку, визначеному процесуальним законом.

За змістом частини шістнадцятої статті 32 ГПК України результати автоматизованого розподілу (повторного розподілу) справи оформлюються протоколом.

Тобто законодавець передбачив формування колегії суддів для розгляду справ, так само як і заміну судді, який з поважних причин не може брати участі у розгляді справи (перебування судді у відпустці, на лікарняному, у відрядженні чи закінчення терміну повноважень), із залученням інших суддів цього суду, виключно автоматизованою системою документообігу за принципом вірогідності.

Із наведеного вище вбачається, що судді не мають будь-яких нормативно встановлених механізмів формування складу суду для розгляду конкретної справи, що спрямовано на забезпечення реалізації учасниками справи права на судовий захист незалежним та безстороннім судом, встановленим законом, як складової права на суд, гарантованого статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

За даними, отриманими з бази даних автоматизованої системи документообігу суду (комп`ютерна програма "Діловодство спеціалізованого суду"), що підтверджується матеріалами справи № 925/200/22, остання була передана на розгляд колегії суддів Верховного Суду: Кондратова І. Д., (головуюча), Кібенко О. Р., Кролевець О. А., що підтверджується протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 05.04.2023.

Відповідно до частини тринадцятої статті 32 ГПК України справа, розгляд якої розпочато одним суддею чи колегією суддів, повинна бути розглянута тим самим суддею чи колегією суддів, за винятком випадків, які унеможливлюють участь судді у розгляді справи, та інших випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до пункту 2.4 Тимчасових засад використання автоматизованої системи документообігу суду та визначення складу суду у Верховному Суді, затверджених постановою Пленуму Верховного Суду від 14.12.2017 № 8 (зі змінами; далі - Засади), у разі відсутності судді, який не є суддею-доповідачем, визначеного автоматизованою системою документообігу суду під час автоматизованого розподілу такої судової справи, для розгляду конкретної судової справи Великою Палатою, об`єднаною палатою, палатою, як правило, автоматизованою системою документообігу суду може бути визначено персональний склад суддів не пізніше дня, який передує судовому розгляду, за ініціативою (повідомлення або службова записка) судді-доповідача на підставі розпорядження керівника апарату (щодо Великої Палати), заступника керівника апарату (щодо касаційних судів) з урахуванням цих Засад.

Згідно з пунктом 3.1 Засад повторний автоматизований розподіл судових справ (заміна судді-доповідача та суддів, які не є доповідачами у справі) здійснюється на будь-якій стадії судового процесу в порядку, передбаченому Положенням про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженим рішенням Ради суддів України від 26.11.2010 № 30 (зі змінами), та цими Засадами.

У випадках, що унеможливлюють участь судді, який не є суддею-доповідачем у справі, що може перешкодити розгляду конкретної справи у строки, встановлені процесуальним законом, повторний автоматизований розподіл здійснюється за ініціативою (повідомлення або службова записка) судді-доповідача за вмотивованим розпорядженням керівника апарату чи заступника керівника апарату в загальному порядку, передбаченому Положенням та цими Засадами (пункт 3.2 Засад).

Пунктом 3.4 Засад передбачено, що заміна судді, який не є суддею-доповідачем у судовій справі, у складі колегії суддів, здійснюється з числа резервних суддів за ініціативою (повідомлення або службової записки) судді-доповідача за вмотивованим розпорядженням заступника керівника апарату, що додається до матеріалів справи. Суддя, визначений на заміну судді, що вибув, розглядає у складі колегії суддів усі невирішені в цей день справи, які розглядає ця колегія суддів, та які у зв`язку з відсутністю судді, що вибув, неможливо було б розглянути в строки, встановлені процесуальним законодавством. Суддя, визначений на заміну, бере участь у розгляді усіх невирішених справ, перелік яких визначається на підставі відповідної записки судді-доповідача, за розпорядженням керівника апарату, що додається до матеріалів справи.

У зв`язку з відпусткою судді Кролевець О. А. відповідно до розпорядження заступника керівника апарату - керівника секретаріату Касаційного господарського суду від 19.05.2023 № 29.2-02/1140 призначено проведення повторного автоматизованого розподілу судової справи, за результатом якого справу № 925/200/22 передано колегії суддів у складі: Кондратова І. Д., (головуюча), Кібенко О. Р., Вронська Г. О., що підтверджується протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 19.05.2023.

11.07.2023 у судовому засіданні оголошено перерву до 25.07.2023.

24.07.2023, у зв`язку з перебуванням судді Кібенко О. Р. у відпустці, на підставі службової записки судді Кондратової І. Д. та розпорядження заступника керівника апарату - керівника секретаріату Касаційного господарського суду від 24.07.2023 № 29.2-02/1786 для розгляду справи було призначено повторний автоматизованої розподіл справи , за результатом якого справу № 925/200/22 передано колегії суддів у складі: Кондратова І. Д., (головуюча), Губенко Н. М., Вронська Г. О., що підтверджується протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 24.07.2023.

25.07.2023 у судовому засіданні оголошено перерву до 01.08.2023.

26.07.2023, у зв`язку з плановою відпусткою судді Вронської Г. О., на підставі службової записки судді Кондратової І. Д. та розпорядження заступника керівника апарату - керівника секретаріату Касаційного господарського суду від 26.07.2023 № 29.2-02/1826 для розгляду справи було призначено повторний автоматизований розподіл справи, за результатом якого справу № 925/200/22 передано колегії суддів у складі: Кондратова І. Д., (головуюча), Губенко Н. М., Студенець В. І., що підтверджується протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 26.07.2023.

З огляду на викладене здійснення повторного автоматизованого розподілу справи № 925/200/22, зокрема залучення судді Губенко Н. М. до розгляду справи, відбулося з об`єктивних причин, а саме у зв`язку з перебуванням судді Кібенко О. Р. у відпустці в порядку, передбаченому статтею 32 ГПК України і Положенням про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26.11.2010 № 30 (зі змінами та доповненнями).

Щодо доводів заявника про наявність обставин, які ймовірно мають вплив на об`єктивність судді Губенко Н. М., Верховний Суд зазначає, що під час касаційного перегляду цієї справи ОСОБА_1 представляє адвокат Романюк Христина Петрівна на підставі ордеру серії АТ № 1040142, згідно з яким його видано на підставі договору від 01.02.2022 № 01/02-22 про надання професійної правничої допомоги на представництво інтересів у Верховному Суді адвокатом, що здійснює адвокатську діяльність індивідуально: 78500, Івано-Франківська обл., Надвірнянський р-н., смт. Ворохта, вул. Д. Галицького, буд. 103.

В матеріалах справи наявна копія договору від 01.02.2022 № 01/02-22 про надання професійної правничої допомоги, згідно з яким ОСОБА_2 представляє інтереси ОСОБА_1 в усіх органах державної влади, зокрема, і в господарських судах усіх інстанцій.

Жодної інформації щодо участі ОСОБА_2 в Адвокатському об`єднанні "Новіков та партнери" матеріали справи не містять і Підприємством не надано. Посилання представника Підприємства щодо того, що інтереси ОСОБА_1 в суді касаційної інстанції представляють адвокати Адвокатського об`єднання "Новіков та партнери" не доведено жодним доказом, а тому визнаються необґрунтованими. Відповідно, як і доводи щодо дружніх стосунків ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , як ймовірної обставини впливу на об`єктивність судді.

Крім того, як убачається з відкритих даних Єдиного реєстру адвокатів, Новіков М. М. не здійснює адвокатську діяльність з 16.08.2019, оскільки право на зайняття адвокатською діяльністю зупинено згідно з пунктом 1 частини першої статті 31 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" на підставі заяви, а тому доводи представника Підприємства про ймовірний вплив адвокатів Адвокатського об`єднання "Новіков та партнери" через Новікова М. М., який з 16.08.2019 не здійснює адвокатську діяльність, на суддю Губенко Н. М. у справі, касаційне провадження у якій було відкрито 19.05.2023, є надуманими та безпідставними.

Сам по собі факт того, що суддя у відставці є керуючим партнером Адвокатського об`єднання і який не здійснює адвокатську діяльність не є достатньою, самостійною і об`єктивною обставиною, яка у розумінні статті 35 ГПК України може зумовлювати процесуальний наслідок у вигляді відводу судді, не є беззаперечною і очевидною умовою для застосування такого процесуального інституту у справі, що розглядається, оскільки кожен суддя має об`єктивно, безсторонньо, неупереджено, незалежно, справедливо та кваліфіковано здійснювати правосуддя, керуючись принципом верховенства права, підкоряючись лише закону.

Доказів того, що суддя у відставці Новіков М. М., як старший партнер Адвокатського об`єднання "Новіков та партнери", який не здійснює адвокатську діяльність, чи інші адвокати Адвокатського об`єднання якимось чином впливають на суддю Губенко Н. М., заявник не надав.

Щодо доводів заявника стосовно постановлення ухвали Верховного Суду від 16.06.2023 у справі № 925/733/22 (у складі суддів Верховного Суду: Кондратової І. Д. (головуючої), Вронської Г. О., Губенко Н. М.) про повернення касаційної скарги суд зазначає, що згідно з відповіддю Державної судової адміністрації від 18.07.2023 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі - Положення), затверджене рішенням Вищої ради правосуддя від 17.08.2021 № 1845/0/15-21, не регулює питання вручення "електронного судового рішення". Підсистеми (модулі) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи не регулюють порядок вручення судових рішень. Питання вручення судових рішень та їх копій врегульовано процесуальним законодавством України, Законом України "Про доступ до судових рішень" та Інструкцією з діловодства в місцевих та апеляційних судах України (наказ ДСА України від 20.08.2019 №814).

Відповідно до пункту 2 Положення воно визначає порядок функціонування в судах та органах системи правосуддя окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, зокрема підсистем "Електронний кабінет", "Електронний суд" та підсистеми відеоконференцзв`язку; порядок вчинення процесуальних дій в електронній формі з використанням таких підсистем; особливості використання в судах та органах системи правосуддя іншого програмного забезпечення в перехідний період до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи у складі всіх підсистем (модулів).

Тобто Положенням визначено, зокрема, порядок вчинення процесуальних дій в електронній формі з використанням таких підсистем. Натомість, порядок вручення копій судових рішень передбачено положеннями статтей 6, 242 ГПК України. Так норма частини п`ятої статті 6 ГПК України передбачає, що суд направляє судові рішення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу на їхні офіційні електронні адреси, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Верховний Суд звертає увагу на сталості підходу касаційної інстанції стосовно того, що чинним процесуальним законодавством передбачено два способи належного направлення копії судового рішення - шляхом направлення рекомендованим листом з повідомленням про вручення та в електронній формі - через "Електронний кабінет", у тому числі шляхом направлення листа на офіційну електронну пошту засобами підсистем ЄСІТС у випадках, передбачених пунктом 37 глави 2 розділу ІІІ Положення про ЄСІТС. Такий висновок міститься в постановах Верховного Суду від 29.06.2022 у справі № 906/184/21, від 02.11.2022 у справі № 910/14088/21, від 29.11.2022 у справі № 916/1716/20, від 27.03.2023 у справі № 910/16794/19, від 30.03.2023 у справі № 910/6322/21, від 27.04.2023 у справі № 920/1142/20, від 25.05.2023 у справі № 916/3164/16 та ін.

Такий підхід дозволяє ефективно реалізувати одну із засад господарського судочинства - розумності строків розгляду справи судом і забезпечення учасників правом на належне та оперативне отримання копії судового рішення для реалізації своїх процесуальних прав (оскарження рішення, підготовки процесуальних документів, тощо).

Верховний Суд в ухвалі від 16.06.2023 у справі № 925/733/22, встановивши, що (1) представник Підприємства був зареєстрований в електронному кабінеті, (2) йому було надіслано копію оскаржуваної ухвали суду апеляційної інстанції на зазначену ним електронну адресу (що вважається повідомленням сторони згідно з частиною сьомою статті 242 ГПК України); (3) Підприємство не дотрималось строків подачі заяви про усунення недоліків апеляційної скарги, дійшов висновку, що правильності процесуальних дій суду апеляційної інстанції щодо повернення апеляційної скарги не викликають сумнівів стосовно правомірності застосування норм процесуального права, оскільки їх застосування чітко передбачене ГПК України.

За таких обставин, посилання представника Підприємства на невірне застосування положень законодавства в ухвалі Верховного Суду від 16.06.2023 у справі № 925/733/22 є необґрунтованими, оскільки зводяться до довільного тлумачення норм права щодо визначення понять, передбачених нормами Положення і ГПК України стосовно терміну "електронний примірник судового рішення" та порядку направлення рішень в електронній формі.

У контексті поданої заяви, суд звертає увагу на приписи частини четвертої статті 35 ГПК України, якою імперативно визначено, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Отже, висновки або позиції суддів, висловлені у судових рішеннях, не можуть бути підставою для відводу, оскільки тлумачення закону у поєднанні з обставинами справи є підґрунтям здійснення правосуддя, а в протилежному випадку судді позбавляються можливості на висловлення позиції при розгляді інших подібних справ у подальшому.

Відтак сама по собі незгода учасника справи із процесуальними рішеннями суддів не свідчить про їх упередженість, необ`єктивність чи заінтересованість та не є підставою для відводу останніх відповідно до наведених норм ГПК України.

Виходячи з викладеного, cуд зазначає, що доводи cкаржника щодо необхідності відводу суддів саме з підстав незгоди з їх правовою позицією прямо порушують один з найважливіших принципів судочинства - nemo iudex in causa sua (ніхто не може бути суддею у власній справі), який виключає для учасника процесу можливість обирати суддю на власний розсуд, зокрема, шляхом заявлення відводів тим суддям, відома правова позиція яких заявників не влаштовує.

Отже, незгода з судовими рішеннями у справі № 925/733/22 (ухвала від 16.06.2023 про повернення касаційної скарги) не може бути підставою для відводу судді, передбаченої чинним процесуальним законодавством без надання стороною, яка заявляє відвід, доказів проявлення цією суддею саме необ`єктивності чи упередженості при ухвалені таких судових рішень на користь однієї із сторін. Інших обставин, які викликають у заявника сумнів у неупередженості та об`єктивності судді ним не зазначено.

Зважаючи на викладене, обставини, наведені у заяві про відвід судді Губенко Н. М. від розгляду справи № 925/200/22, жодним чином не свідчать про необ`єктивність чи упередженість, а відтак є надуманими та безпідставними, а також зводяться до незгоди заявника із зазначеним вище судовим рішенням. Саме лише припущення не може бути покладено в основу будь-якого судового акта, в тому числі, й прийнятого за результатами розгляду заяви про відвід суддів. Обґрунтованих обставин, які б підтверджували недотримання суддею Губенко Н. М. об`єктивного та суб`єктивного критеріїв безсторонності суду під час розгляду справ № 925/200/22 та № 925/733/22 скаржник не навів, а Верховний Суд не встановив, а тому у задоволенні заяви необхідно відмовити.

Керуючись статтями 35, 39, 234, 235, 326 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд у складі судді Касаційного господарського суду

УХВАЛИВ:

1. У задоволенні заяви представника Приватного підприємства "Агротрейд Групп" Чернілевського В. Г. про відвід судді Губенко Надії Михайлівни від розгляду справи № 925/200/22 відмовити.

Ухвала набирає сили з моменту її підписання, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Суддя О. О. Банасько