ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

"31" липня 2023 р. Справа№ 910/2051/22

Північний апеляційний господарський суд

суддя: Буравльов С.І.

перевіривши матеріали апеляційної скарги Фізичної особи-підприємця Діденко Тетяни Василівни

на рішення Господарського суду м. Києва від 04.07.2022 р.

у справі № 910/2051/22 (суддя - Бондарчук В.В.)

за позовом Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські регіональні електромережі"

до Фізичної особи-підприємця Діденко Тетяни Василівни

про стягнення 56099,24 грн

ВСТАНОВИВ:

У лютому 2022 року Приватне акціонерне товариство "ДТЕК Київські регіональні електромережі звернулося з позовом до Фізичної особи-підприємця Діденко Тетяни Василівни про стягнення 56099,24 грн, з яких: 54775,62 грн основного боргу за необліковану електричну енергію, 189,09 грн 3% річних, 1134,53 грн пені.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 28.04.2022 р. відкрито провадження у справі № 910/2051/22, розгляд справи вирішено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін (без проведення судового засідання).

Рішенням Господарського суду м. Києва від 04.07.2022 р. у справі № 910/2051/22 позов Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські регіональні електромережі" задоволено повністю.

Не погоджуючись із вказаним рішенням, Фізична особа-підприємець Діденко Тетяна Василівна 03.07.2023 р. засобами поштового зв`язку подала апеляційну скаргу (безпосередньо до Північного апеляційного господарського суду), у якій просить скасувати оскаржуване рішення.

Також до апеляційної скарги заявником додано клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду.

Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями Північного апеляційного господарського суду від 07.07.2023 р. апеляційну скаргу у справі № 910/2051/22 передано на розгляд колегії суддів у складі: Буравльов С.І. (головуючий суддя (суддя-доповідач)), Шапран В.В., Андрієнко В.В.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 10.07.2023 р. відкладено розгляд питання про відкриття чи відмову у відкритті апеляційного провадження, повернення без розгляду апеляційної скарги або залишення апеляційної скарги без руху за апеляційною скаргою Фізичної особи-підприємця Діденко Тетяни Василівни на рішення Господарського суду м. Києва від 04.07.2022 р. до надходження до Північного апеляційного господарського суду матеріалів справи № 910/2051/22.

До суду 24.07.2023 р. надійшли матеріали справи № 910/2051/22.

Згідно з ч. 3 ст. 258 ГПК України до апеляційної скарги додаються:

1) довіреність або інший документ, що посвідчує повноваження представника, якщо скарга подана представником і в справі немає підтвердження його повноважень;

2) докази сплати судового збору;

3) докази надсилання копії скарги іншій стороні у справі;

4) докази, що підтверджують дату отримання копії оскаржуваного судового рішення суду першої інстанції, за наявності.

У якості доказу сплати судового збору за подання даної апеляційної скарги заявником надано платіжну інструкцію від 30.06.2023 р. на суму 2684,00 грн. Проте, зазначений розмір судового збору є меншим, ніж передбачений законом, з огляду на наступне.

Частиною 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір» закріплено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Частиною 2 наведеної норми встановлені розміри ставок судового збору, зокрема, за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру судовий збір справляється у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За подання до господарського суду апеляційної скарги на рішення суду, апеляційних скарг у справі про банкрутство, заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами судовий збір справляється у розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги (пп. 4 п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір»).

З огляду на вищевикладені приписи Закону України «Про судовий збір» сума судового збору, яка повинна бути сплачена заявником за подання даної апеляційної скарги, становить 3721,50 грн та розраховується наступним чином: 2481,00 грн (сума, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви)*150% (при поданні апеляційної скарги) = 3721,50 грн.

Разом з цим, як вже зазначалося, доданим до апеляційної скарги платіжною інструкцією від 30.06.2023 р. підтверджується сплата апелянтом лише 2684,00 судового збору за її подання. Тому скаржникові слід здійснити доплату судового збору за подання даної апеляційної скарги у розмірі 1037,50 грн.

Частиною 2 статті 260 ГПК України передбачено, що до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 258 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу.

У свою чергу частина 1 ст. 174 ГПК України містить положення, відповідно до якого суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин апеляційна скарга Фізичної особи-підприємця Діденко Тетяни Василівни підлягає залишенню без руху на основі вищезазначених приписів процесуального законодавства з підстави несплати судового збору за її подання у встановлених законом порядку та розмірі.

При цьому колегія суддів зазначає, що згідно з ч. 2 ст. 174 ГПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Як зазначалося вище, Фізична особа-підприємець Діденко Тетяна Василівна просить визнати поважними причини пропуску строку на апеляційне оскарження та поновити цей строк. Аргументами відповідача є те, що:

- у зв`язку з настанням війни та введенням воєнного стану Фізична особа-підприємець Діденко Тетяна Василівна виїхала з міста Києва та оселилась у безпечному місці, про що свідчить довідка про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи від 03.04.2023 р.;

- представник відповідача лише 27.06.2023 р. ознайомилась з матеріалами справи та отримала копію оскаржуваного рішення суду.

Проте апеляційний суд вважає доводи відповідача стосовно поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження необґрунтованими та такими, що не підтверджені належними доказами.

Відповідно до ч. 1 ст. 119 ГПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Процесуальний закон не пов`язує право суду відновити пропущений процесуальний строк лише з певним колом обставин, що спричинили пропуск строку. Отже, у кожному випадку суд повинен з урахуванням конкретних обставин пропуску строку оцінити доводи, що наведені на обґрунтування заяви про його поновлення, та зробити мотивований висновок щодо поважності чи неповажності причин пропуску строку, встановити чи є такий строк значним та чи поновлення такого строку не буде втручанням у принцип юридичної визначеності з врахуванням балансу суспільного та приватного інтересу. При цьому, поважними визнаються лише ті обставини, які є об`єктивно непереборними і пов`язані з дійсними істотними труднощами для вчинення відповідних процесуальних дій. Поновлення пропущеного процесуального строку є правом суду, яке він використовує виходячи з поважності причин пропуску строку на оскарження.

У розумінні ст. 86 ГПК України питання про поважність причин пропуску процесуального строку вирішується судом за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Відповідно до ч. 1 ст. 256 ГПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів, а на ухвалу суду - протягом десяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Таким чином, оскільки у даному випадку повне рішення Господарського суду м. Києва від 04.07.2022 р. складено у той же день, заявник мав подати апеляційну скаргу у строк до 25.07.2022 р. включно, з урахуванням вихідних днів. Разом з цим, дану апеляційну скаргу подано лише 03.07.2023 р., тобто з пропуском процесуального строку майже один рік.

Колегія суддів звертає увагу також на те, що згідно положення п. 1 ч. 2 ст. 256 ГПК України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Так, у клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду відповідач вказує на те, що йому не було вручено копію рішення у день його проголошення або складення, а отримано представником безпосередньо в суді лише 27.06.2023 р. у відповідь на його адвокатський запит.

Також відповідач посилається на запровадження в Україні воєнного стану, що є форс-мажорною обставиною у розумінні положень закону, у зв`язку з чим та вимушена була виїхати з Києва у більш безпечне місце.

При цьому суд звертає увагу скаржника на те, що отримання копії рішення безпосередньо в суді саме 27.06.2023 р. не знаходить свого підтвердження в матеріалах справи, оскільки в заяві від 13.06.2023 (т. 1, а.с. 148-153), зареєстрована в суді 19.06.2023 р., що підтверджується штампом вхідної кореспонденції, про ознайомлення з матеріалами справи та отримання копії рішення, не зазначено жодної конкретної дати, коли саме представником відповідача було отримане вказане рішення.

Щодо аргументів скаржника в частині настання в країні війни, введення воєнного стану та наявності форс-мажорних обставин, що змусили останню виїхати з міста Києва у більш безпечне місце та які на його переконання, зумовили пропуск процесуального строку, слід зазначити наступне.

Так, Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" № 64/2022 від 24.02.2022 р., затвердженого Законом України № 2102-IX від 24.02.2022 р., в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022 р. строком на 30 діб у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України.

В подальшому дія воєнного стану неодноразово продовжувалася, тобто, останній триває і досі.

У зв`язку із введенням в Україні воєнного стану тимчасово, на період дії правового режиму воєнного стану, можуть обмежуватися конституційні права і свободи людини і громадянина, передбачені ст. ст. 30-34, 38, 39, 41-44, 53 Конституції України, а також вводитися тимчасові обмеження прав і законних інтересів юридичних осіб в межах та обсязі, що необхідні для забезпечення можливості запровадження та здійснення заходів правового режиму воєнного стану, які передбачені ч. 1 ст. 8 Закону України "Про правовий режим воєнного стану".

Відповідно до ч. 2 ст. 9 Закону України "Про правовий режим воєнного стану" в умовах воєнного стану Кабінет Міністрів України, інші органи державної влади, військове командування, військові адміністрації, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування здійснюють повноваження, надані їм Конституцією України, цим та іншими законами України.

Згідно з усталеною практикою Верховного Суду введення воєнного стану може бути визнано судом поважною причиною пропуску відповідного процесуального строку або його продовження за умови, якщо пропуск строку знаходиться в прямому причинному зв`язку з такою обставиною.

Північний апеляційний господарський суд наголошує, що саме по собі посилання на введення воєнного стану на території України не може бути поважною причиною для поновлення або продовження відповідного процесуального строку без зазначення конкретних обставин, які вплинули на своєчасність звернення до суду та без надання відповідних доказів того, як саме введення воєнного стану вплинуло на роботу такого органу, що, в свою чергу, обумовило пропуск відповідного строку або необхідність його продовження.

Окрім того, надаючи оцінку доводам відповідача, суд вважає за необхідне зауважити, що Указ Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 р. стосується лише введення воєнного стану в Україні, будь-яких змін щодо строків розгляду справ, інших процесуальних строків вказаний указ не містить, зміни в частині процесуальних строків до ГПК України не вносились.

При цьому, сама лише довідка відповідача Фізичної особи-підприємця Діденко Тетяни Василівни про взяття на облік як внутрішньо переміщеної особи не може вважатися належним доказом щодо пропуску строку на апеляційне оскарження.

Аргументи заявника щодо обмеженого телефонного зв`яку також не знаходять свого підтвердження в апеляційні скарзі.

Крім того, додана до апеляційної скарги роздруківка з інтернет-ресурсу від 01.08.2022 р. про те, що Господарський суд відновлює телефонний зв`язок в звичайному режимі вказує лише на бездіяльність відповідача у реалізації своїх процесуальних прав, що унеможливило вчасне подання апеляційної скарги на судове рішення.

Відповідно до ч. 3 ст. 260 ГПК України у чинній редакції апеляційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 256 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції із заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

За таких обставин апеляційна скарга Фізичної особи-підприємця Діденко Тетяни Василівни на рішення Господарського суду м. Києва від 04.07.2022 р. у справі № 910/2051/22 також підлягає залишенню без руху на основі вищезазначених приписів процесуального законодавства з підстави необґрунтованості заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження. Відповідачу слід дотриматися зазначених в цій ухвалі вказівок і надати суду іншу заяву про поновлення строку та, у разі наявності, інші належні підтверджуючі докази поважності причин пропуску процесуального строку.

Одночасно суд звертає увагу скаржника, що відповідно до ч. 4 ст. 260 ГПК України, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 261 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 6 ст. 260 ГПК України питання про залишення апеляційної скарги без руху суддя-доповідач вирішує протягом п`яти днів з дня надходження апеляційної скарги. Питання про повернення апеляційної скарги суд апеляційної інстанції вирішує протягом п`яти днів з дня надходження апеляційної скарги або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Керуючись статтями 234, 256, 260 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд -

УХВАЛИВ:

1. Апеляційну скаргу Фізичної особи-підприємця Діденко Тетяни Василівни на рішення Господарського суду м. Києва від 04.07.2022 р. у справі № 910/2051/22 залишити без руху, надавши скаржникові строк не більше десяти днів з дня отримання копії даної ухвали для усунення недоліків апеляційної скарги, зазначених у її мотивувальній частині.

2. Попередити Фізичну особу-підприємця Діденко Тетяну Василівну, що у випадку не усунення у встановлений термін недоліків в частині надання доказів сплати судового збору, дану апеляційну скаргу буде повернуто скаржникові, а у випадку не усунення у встановлений термін недоліків стосовно подання заяви про поновлення строку - у відкритті апеляційного провадження буде відмовлено.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Суддя С.І. Буравльов