ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ПОЛТАВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13.07.2023 Справа № 917/586/23

за позовною заявою Заступника керівника Полтавської обласної прокуратури (вул. 1100- річчя Полтави, 7, м. Полтава, 36020, , адреса ел. пошти ) в інтересах держави в особі органів, уповноважених державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах:

Полтавська міська рада (вул. Соборності, 36, м. Полтава, 36000, , ел. пошта: )

Управління майном комунальної власності міста виконавчого комітету Полтавської міської ради (вул. Соборності, 36, м. Полтава, 36000 4, ел. пошта:)

до Громадської організації "РОЗВИТОК УКРАЇНСЬКОГО МІСТА" (вул. Європейська,, 60 А, м. Полтава, )

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивачів - Департамент культури, молоді та сім`ї Полтавської міської ради (Майдан Незалежності, 5, м. Полтава, 36003, )

про розірвання договору оренди та повернення нерухомого майна,

Суддя Киричук О.А.

Секретар судового засідання Тимофієнко О.П.

Представники сторін:

Від позивача 1: не з`явилися

Від позивача 2: не з`явилися

Від відповідача: Дубінчин О.С.

Від прокуратури: Нечволод П.В.

Від третьої особи: не з`явилися

Заступник керівника Полтавської обласної прокуратури в інтересах держави в особі Полтавської міської ради та Управління майном комунальної власності міста виконавчого комітету Полтавської міської ради звернувся до Господарського суду Полтавської області з позовом до Громадської організації "РОЗВИТОК УКРАЇНСЬКОГО МІСТА" про

1. розірвання договору оренди від 17.02.2016 № 32/1, укладеного між Полтавською міською радою, яка делегувала свої повноваження Управлінню майном комунальної власності міста виконавчого комітету Полтавської міської ради, та Громадською організацією "РОЗВИТОК УКРАЇНСЬКОГО МІСТА" щодо нежитлової будівлі, площею 3210,9 кв.м. за адресою: вул. Гоголя, 22 у місті Полтаві (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 01).

2. зобов`язання Громадської організації "РОЗВИТОК УКРАЇНСЬКОГО МІСТА" повернути Полтавській міській раді, яка делегувала свої повноваження Управлінню майном комунальної власності міста виконавчого комітету Полтавської міської ради, нежитлову будівлю, вартістю 107189179,70 грн., площею 3 210,9 кв.м., розташовану по вул. Гоголя, 22 у м. Полтава (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 01), шляхом підписання акта приймання - передачі зазначеного майна.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 14.04.2023р. даний позов був переданий на розгляд судді Киричуку О.А.

Ухвалою від 18.04.2023р. суд постановив прийняти позовну заяву до розгляду і відкрити провадження у справі, справу розглядати в порядку загального позовного провадження, залучити до участі у справі Департамент культури, молоді та сім`ї Полтавської міської ради в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивачів, призначити підготовче засідання у справі на 09.05.2023.

09.05.23 від відповідача надійшов відзив на позов.

Ухвалою від 09.05.23 суд постановив відкласти підготовче засідання на 08.06.23, запропонувати учасникам справи вчинити дії на виконання завдання підготовчого провадження.

15.05.23 від позивача - Управління майном комунальної власності міста виконавчого комітету Полтавської міської ради - надійшла відповідь на відзив (вх. № 6098 від 15.05.23).

19.05.23 від прокуратури надійшла відповідь на відзив (вх. № 6344 від 19.05.23).

05.06.23 від відповідача надійшли заперечення на відповідь на відзив (вх. № 7028 від 05.06.23).

08.06.23 від позивача - Полтавської міської ради - надійшли пояснення (вх. № 7208 від 08.06.23).

Ухвалою від 08.06.2023р. суд постановив закрити підготовче провадження у справі № 917/586/23, призначити справу до судового розгляду по суті в засіданні суду на 22.06.2023.

Ухвалою від 22.06.2023 відкладено розгляд справи по суті на 13.07.2023.

Відповідно до ст. 219 Господарського процесуального кодексу України, рішення у даній справі прийнято у нарадчій кімнаті за результатами оцінки доказів, поданих сторонами.

Після виходу суду з нарадчої кімнати, у судовому засіданні 13.07.2023. суд оголосив вступну та резолютивну частини рішення.

В обґрунтування позовних вимог прокурор посилається на наступні обставини:

Згідно Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно вказана будівля є комунальною власністю міста Полтави в особі Полтавської міської ради та передана в строкове платне користування Громадській організації «РОЗВИТОК УКРАЇНСЬКОГО МІСТА» на підставі договору оренди від 17.02.2016 № 32/1 зі строком дії до 31.12.2025.

Як зазначено в позові, протягом усього періоду оренди, Громадська організація здійснювала передачу частини орендованого приміщення в суборенду під розміщення: кінотеатру, буфету кінотеатру, кафе, дитячої кімнати, які здійснюють підприємницьку діяльність, що свідчить про використання майна не за цільовим призначенням, чим порушено вимоги п.п 1.1. та 3.2.1. Договору, ч. 4 ст. 24 Закону України «Про охорону культурної спадщини».

Пунктом 2 Порядку укладення охоронних договорів на пам`ятки культурної спадщини, затвердженого постановою КМУ від 28.12.2001 № 1768 передбачено, що власник пам`ятки чи її частини або уповноважений ним орган (особа) зобов`язаний не пізніше ніж через один місяць з моменту отримання пам`ятки чи її частини у власність або у користування укласти охоронний договір з відповідним органом охорони культурної спадщини.

Як зазначено в позові, охоронний договір на пам`ятку культурної спадщини № 0020 Пл укладено 25.11.2019, тобто з порушенням строків визначених п. 2 Порядку № 1768, п. 3.2.17 Договору № 32/1.

При цьому, прокурором зазначається, що згідно інформації Департаменту культури, молоді та сім`ї Полтавської міської ради, викладеної у листі від 06.04.2021 № 01-11-0174/16, згод/висновків на передачу в суборенду, користування чи управління пам`ятки її частини департамент не надавав. Охоронні договори з суборендарями Департамент не укладав, висновків щодо можливості зміни призначення пам`ятки та розміщення реклами не надавав.

Враховуючи вищевикладене, у порушення п. 5 Охоронного договору № 0020 Пл, Громадською організацією протягом усього періоду оренди передано частину приміщення в суборенду, без отримання на це згоди/висновку органу охорони культурної спадщини, визначеного у договорі.

Як зазначено в позові, Громадська організація, листом від 25.02.2021 № 13 поінформувала прокуратуру про те, що реконструкцію, капітальний ремонт, ремонтні та/або інші роботи пам`ятки архітектури за адресою: вул. Гоголя, 22 не проводили, у зв`язку з відсутністю в цьому потреби згідно висновку експерта від 09.09.2015 № 117, у якому зазначено, що наземна частини будівлі кінотеатру «Колос» відповідає задовільному технічному стану.

Водночас, листом від 18.11.2020 № 01/20/2157 Департамент культури і туризму Полтавської обласної державної адміністрації повідомив, що жодна науково-проектна документація з проведення ремонтних робіт до Департаменту не надходила. За період 2015-2020 роки перевірки чи обстеження даної будівлі не проводились.

З огляду на зазначене, Полтавською обласною прокуратурою ініційовано перед Департаментом культури і туризму Полтавської обласної державної адміністрації проведення обстеження пам`ятки архітектури та містобудування місцевого значення - будівлі по вул. Гоголя, 22 у місті Полтаві на предмет законності проведення орендарем та суборендарями її реконструкції та ремонту, дотримання охоронного договору (лист від 14.06.2021 № 15/2-249вих-21).

Департаментом культури і туризму Полтавської обласної державної адміністрації комісійно здійснено обстеження вказаної будівлі зовні та на її території. Питання проведення будь яких робіт в середині будівлі не досліджувалось.

Згідно протоколу виїзної наради з питання обстеження пам`ятки культурної спадщини від 17.06.2021 на території пам`ятки архітектури з північно-східної сторони будівлі у подвір`ї розташована споруда встановленого літнього майданчика для використання під заклад громадського харчування.

Представниками орендарів паспорт прив`язки на встановлення тимчасової споруди та документів, що стосуються оренди земельної ділянки у межах охоронюваної зони пам`ятки архітектури комісії не надано.

Відповідно до інформації Полтавського міського управління земельних ресурсів та земельного кадастру від 22.04.2021 № 01-04-012-07/740, договір оренди землі/сервітуту за адресою: Гоголя, 22, між Полтавською міською радою та Громадською організацією не укладався.

Як зазначено в позові, на вказаній території функціонує літній майданчик «APEROL TERRACE» без будь-яких дозвільних документів та договорів оренди/сервітуту на користування вказаною земельною ділянкою.

У подальшому, на виконання листа Полтавської обласної прокуратури від 13.09.2022 №15/2-329вих22, Департаментом культури і туризму Полтавської обласної державної адміністрації, із залученням представників Департаменту культури молоді та сім`ї Полтавської міської ради, Управління майном комунальної власності Полтавської міської ради, Управління з питань містобудування та архітектури виконавчого комітету Полтавської міської ради, за присутності представника Громадської організації, 28.09.2022 проведено обстеження будівлі по вул. Гоголя, 22 у м. Полтаві.

За результатами обстеження будівлі зафіксовано: перепланування поверхів; закладення дверних отворів(внутрішніх); влаштування гвинтових сходів на балкон та самого балкону (другий поверх); значні ділянки з втратою шарів опорядження стелі та стін у підвальній частині будівлі; опорядження інтер`єрів фойє та коридорів виконано сучасними матеріалами. Зовні: стіни, фасади потиньковані та пофарбовані у жовтий колір, декоративне оздоблення у білий. Зафіксовано локальні ділянки з відшаруванням шарів опорядження. Пофарбування поверхні стін та декоративних елементів забруднено. Окремі елементи водопровідних труб південного кутого бічного фасаду втрачено, у зв`язку з чим наявне затікання поверхні стін з відшаруванням фарби; деякі віконні отвори замінені на металопластикові, а деякі зовсім відсутні та зашиті плівкою (другий поверх південного фасаду); більша частина дверних отворів (зовнішніх) замінена на металопластикові (білого кольору), металеві та головні на скляні; наявне встановлення блоків кондиціонерів на зовнішній поверхні стін, а також вентиляційних труб; територія земельної ділянки навколо будівлі захаращена будівельними матеріалами та сміттям; виявлено негерметичне прилягання вимощення до будівлі, а частково і його порушення, що може сприяти замоканню огороджуючих конструкцій будівлі.

Прокурором зазначається, що Громадська організація, всупереч ст. 24 Закону України «Про охорону культурної спадщини» та п. 5 Охоронного договору № 0020 Пл, не виконує обов`язків по утриманню пам`ятки в належному стані.

При цьому, користувачем здійснено перепланування поверхів, влаштування гвинтових сходів на балкон та самого балкону, встановлення блоків кондиціонерів на зовнішній поверхні стін, вентиляційних труб та інше, без погодження науково-проектної документації та відповідних дозволів на здійснення будь яких робіт на пам`ятці.

Як зазначено в позові, згідно листа Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області від 06.08.2021, відсутня інформація щодо видачі/реєстрації документів дозвільного та декларативного характеру на будівництво об`єктів, розміщених по вул. Гоголя, 22 у м. Полтаві.

Крім того, від Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій України у Полтавській області, листом від 05.02.2021 № 61-04-811/61-08.01, отримано матеріали щодо здійснення заходів державного нагляду (контролю) стосовно Громадської організації, яке використовує приміщення будівлі по вул. Гоголя, 22. у м. Полтаві. За результатами перевірки встановлено ряд порушень щодо додержання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки та винесено припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки від 27.01.2021 № 10, які можуть призвести до негативних наслідків таких, як пожежа та аварія, а саме: на об`єкті не встановлений протипожежний режим; для приміщень об`єкта не розроблені та не затверджені інструкції про заходи пожежної безпеки; не надано проектну документацію на реконструкцію нежитлових приміщень; відсутні протипожежні двері; дерев`яні елементи горішніх покриттів не оброблені засобами вогнезахисту; ненадані документи на матеріали, якими оздоблені стіни та підлога та інші порушення законодавства у сфері пожежної безпеки.

Прокурором зазначається, що вищевказане свідчить про недотримання умов п. 3.2.8. Договору № 32/1 та п. 5 Охоронного договору № 0020 Пл, в частині утримання об`єкту оренди (пам`ятки архітектури) в належному протипожежному стані.

Як зазначено в позові, Управлінням північно-східного офісу Держаудитслужби в Полтавській області під час державного фінансового аудиту бюджету Полтавської міської ; територіальної громади (бюджету міста Полтави) з 01.01.2019 по 30.09.2021 встановлено порушення дотримання законодавства про охорону культурної спадщини при передачі в оренду комунального майна по вул. Гоголя, 22 у м. Полтава.

Зокрема, Держаудитслужбою встановлено, що виконавчими органами місцевого самоврядування Полтавської міської ради в періоді, що підлягав аудиту, не здійснювались належним чином заходи у сфері охорони культурної спадщини з метою її збереження, використання об`єкта культурної спадщини місцевого значення у суспільному житті, захисту традиційного характеру середовища в інтересах нинішнього і майбутніх поколінь.

Держаудитслужбою зазначено, що всупереч Закону України «Про охорону культурної спадщини», виконавчими органами місцевого самоврядування не забезпечено ефективне використання майна комунальної власності міста, в т.ч. в частині цільового призначення переданих в оренду приміщень за адресою: вул. Гоголя, 22, м. Полтава під розміщення громадської організації та подальшої передачі відповідних площ в суборенду з метою організації та функціонування підприємницької діяльності.

Відтак, виконавчими органами місцевого самоврядування при виконанні власних повноважень щодо використання комунального майна, а саме будівлі пам`ятки архітектури місцевого значення (м. Полтава, вул. Гоголя, 22), через неприйняття та зволікання з прийняттям рішень щодо управління комунальним майном не забезпечує його ефективного використання та створює ризик втрати відповідних активів на загальну суму 20 882,6 тис. гривень (вартість орендованих приміщень).

Крім того, під час аудиту встановлено, що ГО «РОЗВИТОК УКРАЇНСЬКОГО МІСТА» систематично порушуються умови договору щодо сплати орендних платежів. Станом на 01.10.2021 за відповідачем рахувалась заборгованість до місцевого бюджету на суму 502 452,27 гривень.

Отже, Держаудитслужбою констатовано порушення орендарем умов п.п. 3.2.1, 3.2.7 Договору від 17.02.2016 № 32/1 щодо використання приміщення не за цільовим призначенням та несвоєчасної сплати в повному обсязі орендних платежів.

Також, на виконання листа Полтавської обласної прокуратури від 21.12.2022, Інспекцією по контролю за благоустроєм, екологічним та санітарним станом міста виконавчого комітету Полтавської міської ради проведено перевірку правомірності розміщення тимчасових споруд та конструкцій на пам`ятці архітектури місцевого значення та в межах її охоронної зони по вул. Гоголя, 22 у м. Полтава.

Перевіркою встановлено, що на пам`ятці та в її охоронній зоні розмішені тимчасові споруди (майданчик сезонного використання), спеціальні інформаційні конструкції (вивіска та бокові банери) та інші конструкції (козирки, навіси, металеві паркани) без відповідних дозвільних документів.

У зв`язку з цим, Інспекцією внесено Громадській організації припис про усунення порушень державних стандартів, норм і правил у сфері благоустрою населених пунктів, правил благоустрою територій населених пунктів.

Вказане свідчить про порушення ст. 5 Охоронного договору № 0020 Пл в частині обов`язку Громадської організації утримувати територію пам`ятки упорядженою, не допускати використання цієї території для нового будівництва та задоволення інших господарських потреб, що можуть зашкодити пам`ятці.

Прокурором зазначається також про встановлення порушення строків укладання договору майнового страхування з страховою компанією.

З посиланням на п. 6.6, п. 7.8 Договору від 17.02.2016 № 32/1 прокурор просить розірвати договір оренди та повернути Полтавській міській раді зазначену нежитлову будівлю.

Відповідач у відзиві на позов проти позову заперечує, посилаючись на те, що не надано доказів виявлення органом охорони культурної спадщини невиконання ГО «РОЗУМ» Закону України "Про охорону культурної спадщини", Охоронного договору, Договору оренди та не надано доказів невиконання ГО «РОЗВИТОК УКРАЇНСЬКОГО МІСТА» в сукупності умов Договору оренди, передбаченими пунктами 3.1.1., 3.2.1, 3.2.6, 3.2.7, 3.2.8, 3.2.9, 3.2.10, 3.2.11, 3.2.14, а тому відсутні підстави для розірвання Договору оренди.

Відповідач спростовує обставини, які зазначені в позові, посилаючись, зокрема, на те, що після укладення Договору оренди відповідачем не здійснювалось поліпшення орендованого майна; не проводилось жодних робіт на пам`ятці місцевого значення, їхніх територіях та в зонах охорони пам`ятки; не робилось будь-яких прибудов до пам`ятки, не переробляли її як ззовні, так і всередині, а також не вели будь-яких земляних робіт на території пам`ятки.

Відповідач вказує на відсутність протягом дії Договору оренди виявлення Орендодавцем факту нецільового використання Орендарем орендованого приміщення; дотримання відповідачем умов Охоронного договору на пам`ятку культурної спадщини від 25.11.2019 р. №0020 Пл.; відсутність заборгованості по сплаті орендних платежів по Договору оренди; наявність у відповідача договорів страхування Об`єкта оренди протягом строку оренди та постійне поновлення договорів страхування; відсутність підстав для звернення Заступником керівника Полтавської обласної прокуратури до суду в інтересах держави в особі Полтавської міської ради та Управління майном комунальної власності міста, оскільки прокурор не вказує обставини, які свідчили б про нездійснення або неналежне здійснення Полтавської міської ради та Управління майном комунальної власності міста виконавчого комітету Полтавської міської ради відповідних повноважень та не надає належні та допустимі докази їх бездіяльності.

Позивачем - Полтавською міською радою надані письмові пояснення (вх. № 7208 від 08.06.23), в яких зазначається про те, що виключною компетенцією щодо розірвання договору володіють сторони оспорюваного договору оренди від 17.02.2016 № 32/1 - Управління майном комунальної власності міста та Громадська організація "РОЗВИТОК УКРАЇНСЬКОГО МІСТА".

Розглянувши матеріали справи, заслухавши представника відповідача та прокурора, суд встановив наступні фактичні обставини.

Відповідно до наказу Міністерства культури України від 17.05.2017 № 430 «Про занесення об`єктів культурної спадщини до Державного реєстру нерухомих пам`яток України» та рішення виконавчого комітету Полтавської обласної ради народних депутатів від 23.04.1984 № 165, будівля по вул. Гоголя, 22 у місті Полтава (Будинок просвітницький ім. М. В. Гоголя) є об`єктом, культурної спадщини, пам`яткою архітектури місцевого значення, охоронний номер 3 Пл.

На підставі рішення 27 сесії Полтавської міської ради 5-го скликання від 23.04.2008 оформлено право власності на вказану будівлю за територіальною громадою міста в особі Полтавської міської ради (свідоцтво про право власності серія САВ від 13.05.2008).

Згідно Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно вказана будівля є комунальною власністю міста Полтави в особі Полтавської міської ради та передана в строкове платне користування Громадській організації «РОЗВИТОК УКРАЇНСЬКОГО МІСТА» на підставі договору оренди від 17.02.2016 № 32/1 зі строком дії до 31.12.2025.

Листом Управління культури облдержадміністрації від 20.08.2015 №01-18/1180 погоджено передачу в оренду приміщення по вул. Гоголя, 22 місті Полтаві за умов дотримання пам`яткоохоронного законодавства та укладення охоронного договору.

У подальшому листом від 10.03.2017 № 01-18/324 надано відповідь на Лист Управління майном комунальної власності міста виконавчого комітету Полтавської міської ради № 01-05/01.-11/215 від 24.02.2017 про те, що у відповідності до вимог ст. 18 Закону України «Про охорону культурної спадщини» Управління культури облдержадміністрації погоджує передачу в суборенду приміщення пам`ятки архітектури місцевого значення за адресою: Гоголя, 22 загальною площею 3210,9 кв.м., за умови дотримання пам`яткоохоронного законодавства та включення в договір суборенди наступних положень щодо: цільового використання пам`ятки, проведення робіт на пам`ятках, їхніх територіях та в зонах охорони лише з дозволу Управління культури облдержадміністрації, розміщення реклами на пам`ятках місцевого значення, в межах їх зон охорони за погодженням з Управлінням культури облдержадміністрації, заборони зносити, змінювати, замінювати, переміщувати (переносити) на інші місця пам`ятки та її частини; дотримання умов збереження, утримання в належному стані об`єкту культурної спадщини.

Упродовж 2016-2020 років між Громадською організацією (відповідачем у справі) та суб`єктами підприємницької діяльності укладено ряд договорів суборенди на частину орендованих приміщень.

За умовами договору, Орендодавець передає комунальне майно, що знаходиться на балансі КЗ «Кінотеатр «Колос», з метою підвищення ефективності його використання для розміщення громадської організації (п. 1.1 договору № 32/1).

Нежитлова будівля в цілому складається з: кінотеатр літ. «А-2» площею 3210,9 кв.м.; приміщення охорони (тимчасове) літ. «Б»; хвіртка № 1; ворота № 2; ворота № 3; огорожі №№ 5, 6, 7, 8; замощення №№ 9, 10.

В оренду передана частина приміщення загальною площею 2200,3 кв.м., що складає 7/10 часток об`єкту нерухомого майна, (п. 2.1. Договору № 32/1).

Вартість нежитлового приміщення, площею 2200,3 кв. м., визначена на підставі висновку про проведення експертної оцінки і становить 15 241 730 грн. Експерт-оцінювач: Приватне підприємство «НК Експоцентр» (п. 2.2. Договору №32/1).

Згідно акту приймання - передачі в орендне користування нежитлового приміщення від 17.02.2016, орендар прийняв частину приміщення, площею 2200,3 кв. м.

У подальшому між Полтавською міською радою, яка делегувала свої повноваження Управлінню майном комунальної власності міста, та Громадською організацією 01.06.2016 укладено додаткову угоду № 1 до договору оренди № 32/1 від 17.02.2016 та збільшено орендовану площу до 3210,9 кв.м.

Актом приймання-передачі в орендне користування нежитлового підвального приміщення кінотеатру «Колос» від 01.06.2016, орендар прийняв частину приміщення, цлощею 1010,6 кв.м.

Вартість нежитлового приміщення, площею 1010,6 кв. м., визначена на підставі висновку про проведення експертної оцінки і становить 5 640 880 грн. Експерт-оцінювач: Приватне підприємство «НК Експоцентр».

Пунктом 3.1.1. Договору № 32/1 визначено, що Орендар має право передавати Об`єкт оренди в суборенду тільки з письмового дозволу Орендодавця. Плата за оренду не повинна перевищувати орендної плати Орендаря. У разі виявлення Орендодавцем невідповідності фактичного використання за призначенням та розміру площ, наданих в суборенду, і суб`єкта підприємницької діяльності - суборендаря, з дозволом наданим Орендарю на здачу в суборенду, складається відповідний акт, який є підставою для розірвання договору оренди. Орендар зобов`язаний використовувати орендоване приміщення відповідно до його цільового призначення та умов цього договору. У разі виявлення факту нецільового використання орендованого приміщення Орендодавцем складається відповідний акт, який є підставою для розірвання договору (п. 3.2.1 Договору № 32/1 ).

Орендар зобов`язаний застрахувати за рахунок власних коштів Об`єкт оренди в страховій компанії на користь Орендодавця. Надати Орендодавцю копію страхового полісу. Постійно оновлювати договір страхування таким чином, щоб увесь строк оренди нежитлове приміщення було застрахованим (п. 3.2.6 Договору № 32/1).

Своєчасно та в повному обсязі сплачувати орендну плату (п. 3.2.7 Договору № 32/1).

Привести Об`єкт оренди в належний стан, який відповідатиме протипожежним та санітарним вимогам, постійно підтримувати його (п. 3.2.8 Договору № 32/1).

Протягом одного місяця з дня підписання договору оренди укласти охоронний договір з управлінням культури міськвиконкому (п. 3.2.17 Договору № 32/1).

Проводити роботи на пам`ятці місцевого значення, їхніх територіях та зонах охорони пам`ятки, лише з дозволу управління культури облдержадміністрації (п. 3.2.18 Договору № 32/1).

Пунктом 5.2 Договору № 32/1 визначено, що орендна плата за базовий місяць склала 45 725,20 грн., в т.ч. ПДВ - 7620,87 грн., яку орендар перераховує щомісячно не пізніше 15 числа наступного місяця до бюджету міста та ПДВ до управління майном комунальної власності міста з послідуючим перерахунком до 20 числа наступного місяця до Державного бюджету.

Несплата Орендарем орендної плати протягом трьох місяців поспіль є підставою для розірвання договору оренди (п. 5.3 Договору № 32/1).

Невиконання Орендарем умов договору, передбачених пунктами 3.1.1, 3.2.1, 3.2.6, 3.2.7, 3.2.8, 3.2.9, 3.2.10, 3.2.11, 3.2.14 є підставою для розірвання договору оренди (п. 6.6 Договору № 32/1).

Пунктом 7.8 Договору вказано, що договір припиняється внаслідок ряду причин, зокрема невиконання умов охоронного договору та внаслідок умов, передбачених п. 6.6.

Зазначаючи про порушення умов договору оренди від 17.02.2016 № 32/1 та Охоронного договору № 0020 Пл від 25.11.2019, прокурор вказує, що Громадська організація є недобросовісним користувачем об`єкту культурної спадщини місцевого значення, дії якого можуть привести до руйнування або пошкодження пам`ятки архітектури та містобудування чи її частин та є підставою для розірвання договору оренди.

Згідно з ч. 2 ст. 651 Цивільного кодексу України, саме сторона договору, права та інтереси якої порушуються іншою стороною, може звернутись до суду за їх захистом з вимогою про розірвання договору оренди.

Стосовно процесуальних підстав подання позову прокурором в інтересах держави та визначення органу, уповноваженого державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, судом приймається до уваги наступне.

Відповідно до п. 3 ст. 131-1 Конституції України, на прокуратуру України покладається представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Згідно із ч. ч. 3-4 ст. 53 Господарського процесуального кодексу (далі ГПК) України, у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача (ч.5 ст.53 ГПК України).

Відповідно до ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

З огляду на те, що «інтереси держави» є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує необхідність їх захисту.

Інтереси держави охоплюють широке і водночас чітко не визначене коло законних інтересів, які не піддаються точній класифікації, а тому їх наявність повинна бути предметом самостійної оцінки суду у кожному конкретному випадку звернення прокурора з позовом.

Надмірна формалізація інтересів держави, особливо у сфері публічних правовідносин, може призвести до необґрунтованого обмеження повноважень прокурора на захист суспільно значущих інтересів там, де це дійсно потрібно.

При цьому, не здійснення захисту виявляється в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень - він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається.

Аналогічна позиція викладена у постановах Верховного Суду від 25.04.2018 справі № 806/1000/17 та від 28.11.2018 у справі № 914/2612/17.

В постанові Великої Палати Верховного Суду від 15.10.2019 у справі № 903/129/18 зазначено, що за подібних обставин необхідність захисту інтересів держави прокурором полягає у необхідності відновлення законності та справедливої рівноваги між інтересами суспільства й відповідача, що відповідає принципу, закріпленому у Конституції України, за яким права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави, яка відповідає перед людиною за свою діяльність (стаття 3).

Захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Прокурор не може вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати належного суб`єкта владних повноважень, який може і бажає захищати інтереси держави.

Проте з метою захисту інтересів держави прокурор виконує субсидіарну роль, замінює у судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимогам закону не здійснює захисту або робить це належним чином.

Так, у постанові Верховного Суду від 16.04.2019 у справі № 910/3486/18 суд дійшов висновку, що представництво прокурором у суді законних інтересів держави здійснюється у разі, якщо захист цих інтересів не здійснює або належним чином здійснює відповідний орган. При цьому прокурор не зобов`язаний встановлювати причини, за яких позивач не здійснює захист своїх інтересів.

Відповідну правову позицію викладено в постановах Верховного Суду від 18.04.2019 у справі №906/506/18, від 11.04.2019 у справі № 904/583/18, від 13.02.2019 у справі № 914/225/18, від 21.05.2019 у справі № 921/31/18.

Розглядаючи питання обґрунтування прокурором підстав представництва інтересів держави у суді, Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18 наголошено, що прокурор, звертаючись до суду з позовом, повинен обґрунтувати та довести бездіяльність компетентного органу. При цьому бездіяльність компетентного органу (нездійснення захисту інтересів держави) означає, що компетентний орган знав або повинен був знати про рушення інтересів держави, мав повноваження для захисту, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

Звертаючись до компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на зазначене порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню тощо.

Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», і, якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом підтвердження судом підстав для представництва.

Відповідно до ст. 13 Конституції України від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією. Відповідно до ст. ст. 26, 29 Закону України «Про місцеве самоврядування» до повноважень місцевої ради належить прийняття рішень щодо відчуження відповідно до закону комунального майна; затвердження місцевих програм приватизації, а також переліку об`єктів комунальної власності, які не підлягають приватизації; визначення доцільності, порядку та умов приватизації об`єктів права комунальної власності; правління в межах, визначених радою, майном, що належить до комунальної власності відповідних територіальних громад належить до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад.

У ст. 29 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» зазначено, що до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належать власні (самоврядні) повноваження: управління в межах, визначених радою, майном, що належить до комунальної власності відповідних територіальних громад.

Згідно зі ст. 4 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» одним з принципів здійснення місцевого самоврядування в Україні є судовий захист прав місцевого самоврядування. Тобто органом, уповноваженим державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах виступає Полтавська міська рада та її виконавчі органи.

Відповідно до свідоцтва про право власності серія САВ № 839624 від 13.05.2008, Полтавська міська рада є власником будівлі по вул. Гоголя, 22 у м. Полтаві.

Отже, Полтавська міська рада, як власник майна є органом, уповноваженим державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах - звернення до суду з відповідним позовом про розірвання договору від 17.02.2016 № 32/1 оренди частини нерухомого майна по вул. Гоголя, 22 у м. Полтаві, укладеного між Полтавською міською радою, яка делегувала свої повноваження Управлінню майном комунальної власності міста, та Громадською організацією «Розвиток українського міста».

Управління майном комунальної власності міста виконавчого комітету Полтавської міської ради є виконавчим органом Полтавської міської ради та створене для реалізації державної та регіональної політики у сфері управління майном, що є власністю Полтавської міської територіальної громади, та у сфері житлового законодавства. У своїй діяльності Управління керується Конституцією України, законодавчими актами, рішеннями міської ради та його виконавчого комітету, розпорядженнями міського голови та Положенням про управління майном комунальної власності міста.

Полтавською обласною прокуратурою скеровано Полтавській міській раді та Управлінню майном комунальної власності міста виконавчого комітету Полтавської міської ради листи від 02.02.2023 № 15/2-62вих-23 та № 15/2-32вих- 23 про наявність порушень інтересів держави та необхідність вжиття заходів реагування до їх поновлення (самостійного звернення до суду з відповідним позовом).

У відповідь на вказані листи Управлінням майном комунальної власності міста виконавчого комітету Полтавської міської ради повідомлено прокуратуру про відсутність підстав для звернення з даним позовом до суду (лист від 02.03.2023 №4621-23).

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як йому стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу.

Виконуючи вимоги ч. 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», Полтавська обласна прокуратура попередньо повідомила позивачів про звернення з даним позовом до суду.

У зв`язку з цим, прокурором обґрунтовано відповідним чином подання позову в інтересах Полтавської міської ради та Управління майном комунальної власності міста виконавчого комітету Полтавської міської ради.

Приймаючи до уваги вищенаведене, з огляду на дотримання прокурором процедури щодо представництва інтересів держави, передбаченої ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», суд дійшов висновку про наявність процесуальних підстав для розгляду позовної заяви, поданої прокурором.

При розгляді справи по суті судом приймаються до уваги наступні обставини.

Відповідно до ст. 629 Цивільного кодексу України, договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Згідно ст. 651 ЦК України, зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору.

Відповідно до ст. 291 Господарського кодексу України, одностороння відмова від договору оренди не допускається. Договір оренди припиняється у разі: закінчення строку, на який його було укладено; викупу (приватизації) об`єкта оренди; ліквідації суб`єкта господарювання - орендаря; загибелі (знищення) об`єкта оренди. Договір оренди може бути розірваний за згодою сторін. На вимогу однієї із сторін договір оренди може бути достроково розірваний з підстав, передбачених Цивільним кодексом України для розірвання договору найму, в порядку, встановленому статтею 188 цього Кодексу.

Згідно ст. 188 ГК України, зміна та розірвання господарських договорів в односторонньому порядку не допускаються, якщо інше не передбачено законом або договором. Сторона договору, яка вважає за необхідне змінити або розірвати договір, повинна надіслати пропозиції про це другій стороні за договором. Сторона договору, яка одержала пропозицію про зміну чи розірвання договору, у двадцятиденний строк після одержання пропозиції повідомляє другу сторону про результати її розгляду. У разі якщо сторони не досягли згоди щодо зміни (розірвання) договору або у разі неодержання відповіді у встановлений строк з урахуванням часу поштового обігу, заінтересована сторона має право передати спір на вирішення суду.

Відповідно до ст. 783 ЦК України, наймодавець має право вимагати розірвання договору найму, якщо: наймач користується річчю всупереч договору або призначенню речі; наймач без дозволу наймодавця передав річ у користування іншій особі; наймач своєю недбалою поведінкою створює загрозу пошкодження речі; наймач не приступив до проведення капітального ремонту речі, якщо обов`язок проведення капітального ремонту був покладений на наймача.

За приписами ст. 26 Закону України "Про оренду державного та комунального майна договір оренди може бути розірвано за погодженням сторін. На вимогу однієї із сторін договір оренди може бути достроково розірвано за рішенням суду у разі невиконання сторонами своїх зобов`язань та з інших підстав, передбачених законодавчими актами України.

В позові зазначається, що відповідач здійснював передачу частини орендованого приміщення в суборенду під розміщення: кінотеатру, буфету кінотеатру, кафе, дитячої кімнати, які здійснюють підприємницьку діяльність, що свідчить про використання майна не за цільовим призначенням, чим порушено вимоги п.п.1.1. та 3.2.1 Договору, ч. 4 ст. 24 Закону України «Про охорону культурної спадщини».

Відповідно до п. 1.1. Договору оренди об`єкт оренди знаходиться на балансі КЗ «Кінотеатр «Колос» та повинен бути використаний під розміщення громадської організації.

Відповідно до п. 3.2.1 Договору Орендар зобов`язаний використовувати орендоване приміщення відповідно до його цільового призначення та умов цього Договору. В разі виявлення факту нецільового використання орендованого приміщення Орендодавцем складається відповідний акт, який є підставою для розірвання договору оренди.

17.04.2023 року комісією у складі начальника відділу оренди та приватизації комунального майна Музики О.О., заступника начальника відділу оренди та приватизації комунального майна Бакаєнко Н.В. в присутності представника орендаря директора Громадській організації «РОЗВИТОК УКРАЇНСЬКОГО МІСТА» Клочко Т.П. проведено перевірку використання орендованого майна, що належить| до комунальної власності Полтавської міської територіальної громади, за адресою м.Полтава, вул. Гоголя, 22.

За результатами вказаної вище перевірки складений акт від 17.04.2023 року у якому встановлено цільове використання Відповідачем об`єкта оренди, відповідність займаної орендарем площі акту приймання-передавання орендованого майна згідно умов Договору оренди.

Відповідно до п. 3.1.1 Договору Орендар має право передавати Об`єкт оренди в суборенду тільки з письмового дозволу Орендодавця. В разі виявлення Орендодавцем невідповідності фактичного використання за призначенням та розміру площ, наданих в суборенду, і суб`єкта підприємницької діяльності-суборендаря, з дозволом, наданим Орендарю на здачу в суборенду, складається відповідний акт, який є підставою для розірвання договору оренди.

Судом встановлено, що у відповідності до умов Договору оренди, Охоронного договору Громадська організація «РОЗВИТОК УКРАЇНСЬКОГО МІСТА» отримувала від Орендодавця дозволи на здачу Об`єкта оренді в суборенду (копії листів, витягів з розпорядження міського голови Полтавської міської ради т. 2 а.с. 20-25).

Прокурором не надано доказів складання відповідного акту Орендодавцем на підтвердження факту використання приміщення не за його цільовим призначенням (п. 3.2.1 Договору № 32/1).

Правові, організаційні, соціальні та економічні відносини у сфері охорони культурної спадщини з метою її збереження, використання об`єктів культурної спадщини у суспільному житті, захисту традиційного характеру середовища в інтересах нинішнього і майбутніх поколінь регулюються Законом України "Про охорону культурної спадщини" від 08.06.2000 № 1805-ІІІ (далі Закон № 1805). Охорона об`єктів культурної спадщини є одним із пріоритетних завдань органів державної влади та органів місцевого самоврядування.

Згідно із частиною першою статті 23 Закону № 1805, усі власники пам`яток, щойно виявлених об`єктів культурної спадщини чи їх частин або уповноважені ними органи (особи) незалежно від форм власності на ці об`єкти зобов`язані укласти з відповідним органом охорони культурної спадщини охоронний договір.

Порядок укладання охоронних договорів та їхні типові форми затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Відсутність охоронного договору не звільняє особу від обов`язків, що випливають із цього Закону (ч. 4 ст. 23 Закону № 1805).

Пунктом 2 Порядку укладення охоронних договорів на пам`ятки культурної спадщини, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 28 грудня 2001 p. N 1768, власник пам`ятки чи її частини або уповноважений ним орган (особа) зобов`язаний не пізніше ніж через один місяць з моменту отримання пам`ятки чи її частини у власність або у користування укласти охоронний договір з відповідним органом охорони культурної спадщини.

Тобто чинним законодавством України обов`язок щодо укладення відповідного охоронного договору покладено саме на власника відповідної пам`ятки.

Таким чином, в розумінні положень ч. 1 ст. 23 Закону України "Про охорону культурної спадщини", саме територіальна громада міста Полтави в особі Полтавської міської ради є власником відповідної пам`ятки архітектури, а отже - й особою, зобов`язаною укладати відповідний охоронний договір.

Управління культури Полтавської обласної державної адміністрації у листі від 10.03.2017 року №01-18/324 підтвердили, що станом на 10.03.2017 року між ГО «РОЗУМ» та управлінням культури виконавчого комітету Полтавської міської ради укладено охоронний договір №0004 від 08.10.2015 року.

На виконання п.3.2.17 Договору оренди Відповідач уклав з Управлінням культури виконавчого комітету Полтавської міської ради Охоронний договір на пам`ятку культурної спадщини №0020Пл від 25.11.2019 року.

Пунктом 14 Охоронного договору встановлено, що у разі невиконання користувачем (власником) вимог законодавства та умов цього договору орган охорони накладає в установленому порядку на користувача (власнйка) штрафні санкції: згідно чинного законодавства - вимог Закону України "Про охорону культурної спадщини" (від 08.06.2000 №1805 -III (зі внесеними змінами) та Постанови Кабінету Міністрів України від 28.12.2001 р. №1768 «Про затвердження Порядку укладання охоронних договорів та пам`ятки культурної спадщини», а також зобов`язує користувача (власника) відшкодувати завдані ним збитки.

Статтею 30 Закону України «Про охорону культурної спадщини» передбачено, приписи органів охорони культурної спадщини є обов`язковими для виконання всіма юридичними та фізичними особами.

Органи охорони культурної спадщини зобов`язані заборонити будь-яку діяльність юридичних або фізичних осіб, що створює загрозу пам`ятці або порушує законодавство державні стандарти, норми і правила у сфері охорони культурної спадщини.

До позову додано лист Департаменту культури, молоді та сім`ї Полтавської міської ради від 06.04.2021 №01-11-0174/16 у якому зазначено: «щодо абз. 9-го: Фактів невиконання вимог пам`яткоохоронного законодавства не встановлено та фінансові санкції не накладалися.

Висновком експертного будівельно-технічного дослідження виготовленого Експертом Федорович Д.Ф за№117 від 09.09.2015 р. встановлено, що у надземній частині будівлі кінотеатру «Колос» за адресою: м. Полтава, вул. Гоголя, 22 - несучі та огороджувальні конструкції, які відповідають технічному стану III (непридатний до експлуатації) та (аварійні) відсутні.

Експертом зроблено висновок, що наземна частина будівлі кінотеатр «Колос» за адресою: м.Полтава, вул. Гоголя, 22, відповідає задовільному технічному стану.

У протоколі Департаменту культури і туризму Полтавської обласної державної адміністрації від 17.06.2021 року вказано: на території, яка примикає до пам`ятки культурної спадщини і огороджена металевою огорожею, встановлено літній майданчик для використання під заклад громадського харчування.

Разом з тим, згідно Акту приймання-передачі в орендне користування нежитлового приміщення від 17.02.2016 року до Договору оренди та Акту приймання - передачі в орендне користування нежитлового підвального приміщення кінотеатру «Колос» від 01.06.2016 року та п.2.1. Договору оренди Відповідачу не передавалася в орендне користування територія, яка примикає до пам`ятки культурної спадщини.

За даних обставин, відповідач не має відношення до вказаного вище літнього майданчика.

Щодо зафіксованих в протоколі Департаменту культури і туризму Полтавської обласної військової адміністрації від 28.09.2022 обставин обстеження будівлі по вул. Гоголя, 22 у м. Полтаві із залученням представників Департаменту культури молоді та сім`ї Полтавської міської ради, Управління майном комунальної власності Полтавської міської ради, Управління з питань містобудування та архітектури виконавчого комітету Полтавської міської ради, за присутності представника Громадської організації, суд приймає до уваги наступне.

Згідно ч.2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ст. 77 Господарського процесуального кодексу У країн обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобам доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Докази, одержані з порушенням закону, судом не приймаються.

Положення про Управління майном комунальної власності міста ( в новій редакції), затверджене рішенням третьої сесії Полтавської міської ради восьмого скликання від 19.03.2021 року (копія якого додана до відповіді Управління майном комунальної власності міста виконавчого комітету Полтавської міської ради на Відзив) та Положення про управління з питань містобудування та архітектури, затверджене рішенням тридцять четвертої сесії Полтавської міської ради сьомого скликання від 12.06.2020 року (додане Відповідачем до Відзиву на позов) не наділяє повноваженнями щодо підтвердження шляхом обстеження будівлі стосовно фактів здійснення чи не здійснення перепланування чи ремонту нежитлових приміщень, що є об`єктами оренди, підтвердження інших обставин.

Враховуючи вказане, протокол Департаменту культури і туризму Полтавської обласної військової адміністрації від 28.09.2022 не приймається судом (ст. 77 ГПК України).

У листі від 14.06.2021 року № 1512-248 вих. 21 Полтавська обласна прокуратура просила начальника Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій України у Полтавській області Салогуба В.А. до 18.06.2021 року надати інформацію щодо виконання припису №10 від 27.01.2021, винесеного ГО «Розвиток Українського міста».

Листом від 23.06.2021 року №01-01-3936/61-06.01 Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій України у Полтавській області повідомили Полтавську обласну прокуратуру, що на даний час у зв`язку із великою завантаженістю інспекторського складу перевірками навчальних закладів усіх рівнів, позапланова перевірка ГО «Розвиток Українського міста» за адресою: м. Полтава, вул. Гоголя, 22 з метою здійснення контролю за виконанням припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки від 27.01.2021 року №10 не здійснювалися.

Управлінням північно-східного офісу Держаудитслужби в Полтавській області проведено збір інформації за період 01 січня 2019 року по 30 вересня 2021 року та складено Довідку №201620-23/16з від 04.01.2022 року; проведено зустрічну звірку в ГО «Розвиток Українського міста» з метою документального та фактичного підтвердження виду, обсягу і якості операцій та розрахунків для з`ясування реальності та повноти відображення в обліку Управління майном комунальної власності міста за період 01.01.2019 по 30.09.2022 та складено Довідку №201620-23/148-з від 30.09.2022 року.

Управлінням північно-східного офісу Держаудитслужби в Полтавській області під час державного фінансового аудиту бюджету Полтавської міської територіальної громади (бюджету міста Полтави) з 01.01.2019 по 30.09.2021, зокрема, встановлено: «Під час огляду орендованого приміщення у присутності головного державного фінансового інспектора відділу контролю за місцевими бюджетами Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби в Полтавській області Шик А., комісією у складі заступника начальника УМКВМ Є. Яковлєва, заступника начальника відділу оренди та приватизації комунального майна Н. Бакаєнко та головного спеціаліста відділу оренди та приватизації комунального майна Т. Музанової, встановлено, що: «Стан орендовано нежитлового приміщення при передачі в орендне користування - задовільний.

На дату огляду стан орендованих приміщень - задовільний, приміщення використовуються за заявленим у договорі оренди (зі змінами та доповненнями) призначенням, має наявні ознаки поточного ремонту, обов`язок щорічного проведення якого орендарем передбачено умовами договору оренди.».

Відповідно до ст. 27 Закону України «Про охорону культурної спадщини» у разі, коли пам`ятці загрожує небезпека пошкодження, руйнування чи знищення, власник або уповноважений ним орган, особа, яка набула права володіння, користування чи управління, зобов`язані привести цю пам`ятку до належного стану (змінити вид або спосіб її використання, провести роботи з її консервації, реставрації, реабілітації, музеєфікації, ремонту та пристосування).

Якщо власник або уповноважений ним орган, особа, яка набула права володіння, користування чи управління, самостійно не здійснюють заходів, передбачених у частині першій цієї статті, то відповідний орган охорони культурної спадщини може зобов`язати їх здійснити ці заходи, видавши відповідне розпорядження.

Згідно з ч. 1 ст. 13 ГПК України, судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом (ч. 3 ст. 13 ГПК України).

Відповідно до статті 79 ГПК України, наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Слід зауважити, що Верховний Суд неодноразово звертався до категорії стандарту доказування та відзначав, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Цей принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони. Одночасно цей принцип не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує. Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний (постанови Верховного Суду у складі Касаційного господарського суду від 02.10.2018 р. у справі № 910/18036/17, від 23.10.2019 р. у справі № 917/1307/18, від 18.11.2019 р. у справі № 902/761/18, від 04.12.2019 р. у справі № 917/2101/17).

Аналогічний стандарт доказування застосовано Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 18.03.2020 р. у справі № 129/1033/13-ц.

За даних обставин, суд приходить до висновку, що прокурором не надано належних, допустимих та достовірних доказів на підтвердження обставин щодо істотного порушення договору оренди від 17.02.2016 № 32/1 та наявності правових підстав для його розірвання та повернення майна Полтавській міській раді.

З урахуванням встановлених судом обставин щодо недоведеності порушення у спірних правовідносинах прав та охоронюваних законом інтересів держави та органу, визначеного прокурором позивачем, позов визнається судом необґрунтованим та підлягає відхиленню.

Відповідно до статті 129 ГПК України, судовий збір покладається, зокрема, у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, - на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Враховуючи правову позицію Великої Палати Верховного Суду, викладену в постанові від 05.10.2022 у справі № 923/199/21 (провадження № 12-1гс22), за якою прокурор є суб`єктом сплати судового збору в позовах, з якими він звертається в інтересах держави, витрати зі сплати судового збору покладаються на прокуратуру.

Керуючись статтями 232, 233, 237, 238, 240 Господарського процесуального кодексу України, суд, -

ВИРІШИВ:

В задоволенні позову відмовити повністю.

Повне рішення складено та підписано 24.07.2023.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Східного апеляційного господарського суду протягом двадцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Суддя Киричук О.А.