РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

18.07.2023Справа № 910/5427/23

Господарський суд міста Києва у складі головуючого судді: Ломаки В.С.,

за участю секретаря судового засідання: Видиш А.В.

розглянувши у порядку загального позовного провадження матеріали справи

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Столиця-Буд"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Ейч Ві Ті Білдінг"

про стягнення 311 319,00 грн.,

За участю представників сторін:

від позивача: Стадний Ю.В. (у порядку самопредставництва);

від відповідача: Пухальська І.С. за ордером від 03.02.2023 року серії АІ № 1335927.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Столиця-Буд" (далі - позивач) звернулось до господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Ейч Ві Ті Білдінг" (далі - відповідач) про стягнення збитків у розмірі 311 319,00 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 15.06.2022 року між сторонами укладено договір на виконання робіт № 2 М-2022, за умовами якого відповідач зобов`язався виконати комплекс оздоблювальних робіт на об`єкті позивача. Оскільки Товариство з обмеженою відповідальністю "Ейч Ві Ті Білдінг" всупереч умовам цього правочину погоджені сторонами підрядні роботи виконало неякісно, а також ухилялося від усунення недоліків роботи власними силами та за власні кошти, позивач був змушений самостійно усувати дефекти робіт шляхом залучення іншого підрядника. Враховуючи наведене, у Товариства з обмеженою відповідальністю "Столиця-Буд" виникло право на відшкодування понесених ним витрат на виправлення недоліків неякісно виконаних відповідачем робіт на суму 311 319,00 грн. за рахунок Товариства з обмеженою відповідальністю "Ейч Ві Ті Білдінг".

Ухвалою господарського суду міста Києва від 10.04.2023 року вказану позовну заяву залишено без руху та надано позивачу строк для усунення її недоліків.

14.04.2023 року через відділ діловодства господарського суду міста Києва надійшла заява Товариства з обмеженою відповідальністю "Столиця-Буд" від 14.04.2023 року про усунення недоліків позовної заяви.

Враховуючи наведені обставини, ухвалою господарського суду міста Києва від 18.04.2023 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі № 910/5427/23, вирішено здійснювати її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

27.04.2023 року на електронну адресу господарського суду міста Києва надійшла заява Товариства з обмеженою відповідальністю "Ейч Ві Ті Білдінг", в якій останнє просило суд розглядати справу № 910/5427/23 за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 01.05.2023 року розгляд справи № 910/5427/23 вирішено здійснювати за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 31.05.2023 року.

08.05.2023 року на електронну адресу господарського суду міста Києва надійшов відзив Товариства з обмеженою відповідальністю "Ейч Ві Ті Білдінг" від 08.05.2023 року на позовну заяву, в якому останнє заперечило проти задоволення вимог позивача з огляду, зокрема, на відсутність у матеріалах справи доказів спільного (за участі відповідача) огляду та складання актів чи інших документів про виявлення недоліків у виконаних відповідачем роботах. Крім того, підрядник зазначив, що позивачем не доведено наявності заподіяних йому збитків, а також того, що виконані третьою особою роботи знаходяться у причинно-наслідковому зв`язку зі стверджуваними позивачем недоліками у виконаних Товариством з обмеженою відповідальністю "Ейч Ві Ті Білдінг" роботах.

12.05.2023 року через відділ діловодства господарського суду міста Києва надійшла відповідь позивача від 12.05.2023 року на відзив на позовну заяву, в якій останній вказав, що відповідач не обґрунтував своїх заперечень та не надав жодного доказу належного виконання робіт чи доказів усунення їх недоліків, що свідчить про заподіяння Товариству з обмеженою відповідальністю "Столиця-Буд" збитків на суму 311 319,00 грн.

22.05.2023 року на електронну адресу господарського суду міста Києва надійшли заперечення відповідача від 19.05.2023 року, в яких останній навів додаткові аргументи на спростування обґрунтованості позовних вимог Товариства з обмеженою відповідальністю "Столиця-Буд".

26.05.2023 року через відділ діловодства господарського суду міста Києва надійшло клопотання позивача, в якому останній просив суд об`єднати в одне провадження справу № 910/5427/23 зі справою № 910/12346/22, яка перебуває у провадженні господарського суду міста Києва (суддя Сташків Р.Б.). В обґрунтування означеного клопотання позивач посилався на те, що вимоги у обох вищевказаних справах безпосередньо пов`язані між собою підставами виникнення, поданими доказами та суб`єктним складом. Крім того, позивач зазначав, що фактично його вимоги у справі № 910/5427/23 є зустрічними позовними вимогами у справі № 910/12346/22.

У підготовчому засіданні 31.05.2023 року суд постановив протокольну ухвалу про відмову в задоволенні клопотання позивача про об`єднання справ в одне провадження та відклав підготовче засідання на 27.06.2023 року.

14.06.2023 року до господарського суду міста Києва надійшли додаткові письмові пояснення сторін.

26.06.2023 року через відділ діловодства господарського суду міста Києва надійшло клопотання позивача від 23.06.2023 року, в якому останній просив суд зупинити провадження у даній справі до розгляду пов`язаної з нею справи № 910/12346/22, яка перебуває у провадженні господарського суду міста Києва.

У підготовчому засіданні 27.06.2023 року суд без виходу до нарадчої кімнати постановив протокольну ухвалу про продовження строку проведення підготовчого провадження у справі № 910/5427/23 на 30 днів.

Крім того, у наведеному підготовчому засіданні судом без виходу до нарадчої кімнати постановлено протокольну ухвалу, якою відмовлено у задоволенні клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "Столиця-Буд" від 23.06.2023 року про зупинення провадження у справі з огляду на недоведеність заявником об`єктивної неможливості вирішення по суті спору в справі № 910/5427/23 до вирішення пов`язаної з нею справи № 910/12346/22. Крім того, судом враховано наявність у матеріалах справи № 910/5427/23 доказів, які дозволяють оцінити обставини, які є предметом розгляду та дослідження у цій справі, у той час як необґрунтоване зупинення провадження у вказаній справі (до вирішення справи № 910/12346/22, провадження у якій наразі зупинене на час проведення судової будівельно-технічної експертизи) призведе до затягування строків її розгляду і порушення положень частини 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 27.06.2023 року підготовче провадження у справі № 910/5427/23 закрито та призначено її до судового розгляду по суті на 18.07.2023 року.

Представник позивача у судовому засіданні 18.07.2023 року підтримав вимоги, викладені у позовній заяві, та наполягав на їх задоволенні.

Представник відповідача у цьому судовому засіданні проти задоволення вимог Товариства з обмеженою відповідальністю "Столиця-Буд" заперечив з підстав, зазначених у відзиві на позовну заяву та запереченнях від 19.05.2023 року.

У судовому засіданні 18.07.2023 року проголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Розглянувши подані документи і матеріали, заслухавши пояснення представників сторін, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, господарський суд міста Києва

ВСТАНОВИВ:

15.06.2022 року між Товариством з обмеженою відповідальністю "Ейч Ві Ті Білдінг" (підрядник) та Товариством з обмеженою відповідальністю "Столиця-Буд" (замовник) було укладено договір на виконання робіт № 2 М-2022 (далі - Договір), за умовами якого позивач доручив, а відповідач взяв на себе зобов`язання виконати на свій ризик, власними силами і засобами у строки, обумовлені в цьому Договорі, з матеріалів, наданих замовником, комплекс оздоблювальних робіт (далі - Роботи) на об`єкті: "Будівництво житлового комплексу з індивідуальними блокованими житловими будинками з вбудовано-прибудованими приміщеннями по вул. Солов`яненка, 455 у смт. Козин Обухівського району Київської області", згідно проекту, переданого замовником підряднику, з дотриманням будівельних норм і правил та у відповідності з вимогами чинного законодавства України, відповідно до Додатків "Протокол узгодження одиничних розцінок" до цього Договору.

Вказаний правочин підписаний уповноваженими представниками сторін та скріплений печатками наведених суб`єктів господарювання.

За умовами пункту 2.1 Договору постачання матеріальних ресурсів, необхідних для виконання Робіт, покладається на замовника. Якість наданих замовником матеріалів повинна відповідати умовам Договору, державним стандартам, будівельним нормам і правилам, а також іншим нормативним документам. Відповідальність за якість наданих матеріальних ресурсів та своєчасність їх постачання несе замовник.

Підрядник зобов`язаний виконувати Роботи за цим Договором із матеріалів, що надаються йому замовником. Якість виконаних підрядником Робіт повинна відповідати робочій документації, умовам Договору, державним стандартам, будівельним нормам і правилам (пункт 2.3 Договору).

Відповідно до пункту 3.6 цієї угоди замовник здійснює оплату виконаних Робіт виконавцю за фактично виконані роботи щомісячно протягом 5 (п`яти) банківських днів після підписання сторонами відповідних актів приймання виконаних підрядних робіт (форма № КБ-2в) та Довідок № КБ-3.

Пунктами 4.5-4.9 Договору передбачено, що замовник приймає виконані підрядником за цим Договором роботи на підставі актів виконаних робіт та довідок форми КБ-3, які готує підрядник та надає уповноваженій особі замовника для підписання. Замовник зобов`язаний його розглянути та підписати не пізніше п`яти робочих днів з моменту отримання від підрядника (пункт 4.5).

Замовник зобов`язаний підписати надані підрядником акти виконаних робіт протягом п`яти робочих днів від дати їх отримання, або в такий самий строк направити підряднику вмотивовану відмову від їх підписання із зазначенням строків виправлення виявлених у Роботах недоліків.

Претензії до якості Робіт вважаються не обґрунтованими, якщо причиною їх виникнення є якість матеріалів, що постачаються замовником, або якість робіт суміжних організацій, що мала вплив на роботи підрядника. Вартість додаткових робіт з усунення таких дефектів сплачується замовником окремо (пункт 4.8).

Роботи, що виконуються підрядником за цим Договором, вважаються виконаними у повному обсязі та прийнятими замовником з дати підписання уповноваженими особами сторін акту виконаних робіт та довідки форми КБ-3 (пункт 4.9).

Пунктом 5.1.10 Договору на замовника покладено обов`язок не пізніше наступного робочого дня після виявлення недоліків в роботі повідомляти про них підрядника.

Разом із тим, пунктом 5.2.3 цієї угоди замовнику надано право відмовитися від прийняття робіт у разі виявлення дефектів та недоліків, що виникли в результаті дій підрядника, зі складанням відповідного дефектного акту; вимагати від підрядника безоплатного усунення виявлених недоліків у виконаних роботах. У випадку, якщо підрядник не усуне дефекти та недоліки у встановлений дефектним актом термін, замовник має право усунути їх самостійно або силами залучених організацій з відшкодуванням понесених замовником витрат підрядником.

Означеному праву замовника кореспондує передбачений пунктом 5.3.7 Договору обов`язок підрядника нести повну відповідальність перед замовником згідно з умовами Договору за якість виконаних робіт. При виявленні замовником або уповноваженими організаціями чи особами замовника недоліків та дефектів у виконаних підрядником роботах, які виникли з вини підрядника, підрядник зобов`язується власними силами та за власні кошти виправити недоліки та дефекти у встановлений замовником строк, а у випадку, якщо підрядник відмовляється усунути недоліки та дефекти у виконаних Роботах, замовник має право усунути недоліки за власний рахунок та підрядник зобов`язується відшкодувати замовнику витрати на усунення таких недоліків та дефектів у строк не більше 5 (п`ять) банківських днів з дати виставлення рахунку.

За умовами пункту 14.1 Договору останній вважається укладеним і набирає чинності з моменту його підписання уповноваженими особами сторін та діє до 31.12.2022 року, а в частині виконання сторонами грошових зобов`язань за цим Договором - до повного їх виконання. В частині виконання підрядником гарантійних зобов`язань за цим Договором - Договір діє до повного їх виконання.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, Товариство з обмеженою відповідальністю "Столиця-Буд" посилалося на те, що Товариство з обмеженою відповідальністю "Ейч Ві Ті Білдінг" звернулося до господарського суду міста Києва з позовом про стягнення із замовника за Договором заборгованості за виконані підрядником роботи у приміщеннях 3А, 3Б, 3В, у тому числі за актами F2-3А-5 за жовтень 2022 року, F2-3А-7 за жовтень 2022 року, F2-3Б-7 за жовтень 2022 року, F2-3В-7 за жовтень 2022 року, F2-3Б-6 за жовтень 2022 року та F2-3В-3 за липень 2022 року.

Отримавши від Товариства з обмеженою відповідальністю "Ейч Ві Ті Білдінг" позов та вищенаведені акти виконаних робіт, позивач направив підряднику лист від 05.12.2022 року № 051222/1, в якому відмовився від підписання отриманих актів виконаних робіт внаслідок виявлення недоліків у виконаних підрядником роботах та невідповідності їх вартості узгодженим між сторонами у Додатку № 1 до Договору розцінкам. Крім того, у наведеному листі замовник повідомив Товариство з обмеженою відповідальністю "Ейч Ві Ті Білдінг" про виявлення створеною на підприємстві позивача комісією недоліків в частині якості виконаних робіт, а також надав підряднику десятиденний строк з моменту отримання цієї вимоги на усунення виявлених недоліків.

Також позивач вказував, що 23.11.2022 року замовник направляв на електронну адресу підрядника лист щодо необхідності усунення недоліків у виконаних Товариством з обмеженою відповідальністю "Ейч Ві Ті Білдінг" роботах.

Оскільки відповідач протягом тривалого часу не виконував вимог замовника про усунення недоліків, Товариство з обмеженою відповідальністю "Столиця-Буд" уклало з іншим підрядником, що також виконував роботи на об`єкті, - Товариством з обмеженою відповідальністю "Девелопгрупп" додаткову угоду від 24.01.2023 року № 8 до договору на виконання додаткових будівельних робіт № БМР 07/09-2021 від 16.09.2021, в якій наведені контрагенти передбачили виконання робіт з дефектування та оздоблювальних робіт в приміщеннях 3А, 3Б, 3В 2-го під`їзду блоку "F" на об`єкті замовника.

Згідно з актом виконаних робіт від 27.02.2023 року № 24 Товариство з обмеженою відповідальністю "Девелопгрупп" передало позивачу виконані ним роботи на загальну суму 311 319,00 грн., а позивач оплатив такі роботи на підставі платіжного доручення від 14.03.2023 року № 4551 на суму 311 319,00 грн.

Зважаючи на ухилення відповідача від усунення недоліків роботи власними силами та за власні кошти, а також виникнення у Товариства з обмеженою відповідальністю "Столиця-Буд" права на відшкодування понесених ним витрат на самостійне (із залученням іншого підрядника) виправлення недоліків неякісно виконаних відповідачем робіт на суму 311 319,00 грн. за рахунок Товариства з обмеженою відповідальністю "Ейч Ві Ті Білдінг", замовник звернувся до господарського суду міста Києва з означеним позовом.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши надані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, та безпосередньому їх дослідженні, суд дійшов висновку, що позовні вимоги задоволенню не підлягають, виходячи з такого.

Відповідно до частини 1 статті 11 Цивільного кодексу України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки.

Пунктом 1 частини 2 статті 11 Цивільного кодексу України передбачено, що підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.

За змістом статті 509 Цивільного кодексу України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Частиною 1 статті 173 Господарського кодексу України визначено, що господарським визнається зобов`язання, що виникає між суб`єктом господарювання та іншим учасником (учасниками) відносин у сфері господарювання з підстав, передбачених цим Кодексом, в силу якого один суб`єкт (зобов`язана сторона, у тому числі боржник) зобов`язаний вчинити певну дію господарського чи управлінсько-господарського характеру на користь іншого суб`єкта (виконати роботу, передати майно, сплатити гроші, надати інформацію тощо), або утриматися від певних дій, а інший суб`єкт (управнена сторона, у тому числі кредитор) має право вимагати від зобов`язаної сторони виконання її обов`язку.

В силу положень статті 626 Цивільного кодексу України, договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Частиною 1 статті 627 Цивільного кодексу України визначено, що відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Згідно з положеннями статті 628 Цивільного кодексу України зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

З огляду на встановлену статтею 204 Цивільного кодексу України презумпцію правомірності правочину, суд приймає Договір як належну підставу для виникнення у сторін взаємних цивільних прав та обов`язків.

За умовами частини 1 статті 837 Цивільного кодексу України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу.

Відповідно до частини 1 статті 843 Цивільного кодексу України у договорі підряду визначається ціна роботи або способи її визначення.

За умовами статті 875 Цивільного кодексу України за договором будівельного підряду підрядник зобов`язується збудувати і здати у встановлений строк об`єкт або виконати інші будівельні роботи відповідно до проектно-кошторисної документації, а замовник зобов`язується надати підрядникові будівельний майданчик (фронт робіт), передати затверджену проектно-кошторисну документацію, якщо цей обов`язок не покладається на підрядника, прийняти об`єкт або закінчені будівельні роботи та оплатити їх.

Договір будівельного підряду укладається на проведення нового будівництва, капітального ремонту, реконструкції (технічного переоснащення) підприємств, будівель (зокрема житлових будинків), споруд, виконання монтажних, пусконалагоджувальних та інших робіт, нерозривно пов`язаних з місцезнаходженням об`єкта.

До договору будівельного підряду застосовуються положення цього Кодексу, якщо інше не встановлено законом.

Відповідно до статті 883 Цивільного кодексу України підрядник відповідає за недоліки збудованого об`єкта, за прострочення передання його замовникові та інші порушення договору (за недосягнення проектної потужності, інших запроектованих показників тощо), якщо не доведе, що ці порушення сталися не з його вини. За невиконання або неналежне виконання обов`язків будівельного підряду підрядник сплачує неустойку, встановлену договором або законом, та відшкодовує збитки в повному обсязі.

При цьому, відповідно до частин 1-3 статті 853 Цивільного кодексу України замовник зобов`язаний прийняти роботу, виконану підрядником відповідно до договору підряду, оглянути її і в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків негайно заявити про них підрядникові. Якщо замовник не зробить такої заяви, він втрачає право у подальшому посилатися на ці відступи від умов договору або недоліки у виконаній роботі. Замовник, який прийняв роботу без перевірки, позбавляється права посилатися на недоліки роботи, які могли бути встановлені при звичайному способі її прийняття (явні недоліки). Якщо після прийняття роботи замовник виявив відступи від умов договору підряду або інші недоліки, які не могли бути встановлені при звичайному способі її прийняття (приховані недоліки), у тому числі такі, що були умисно приховані підрядником, він зобов`язаний негайно повідомити про це підрядника.

З матеріалів справи вбачається, що відповідачем на виконання умов Договору складено та направлено на адресу позивача акти приймання виконаних будівельних робіт, зокрема, акт № F2-3А-5 за жовтень 2022 року на суму 35 414,87 грн., № F2-3А-7 за жовтень 2022 року на суму 21 955,66 грн., № F2-3Б-7 за жовтень 2022 року на суму 17 984,16 грн., № F2-3В-7 за жовтень 2022 року на суму 17 984,16 грн., № F2-3Б-6 за жовтень 2022 року на суму 35 669,04 грн. та № F2-3В-3 за липень 2022 року на суму 39 987,24 грн. (загальна вартість робіт за цими актами склала 168 995,13 грн.).

Проте, зазначені акти (крім акту № F2-3В-3 за липень 2022 року на суму 39 987,24 грн., який був отриманий та підписаний замовником 01.07.2022 року, а також 14.07.2022 року оплачений позивачем (проведений банком) у повному обсязі), вперше отримані Товариством з обмеженою відповідальністю "Столиця-Буд", за його твердженням, 30.11.2022 року разом з позовною заявою підрядника у справі № 910/12346/22, підписані замовником не були.

Позивач вказував, що до моменту отримання означених актів за жовтень 2022 року він направляв на електронну адресу підрядника лист від 23.11.2022 року щодо необхідності усунення недоліків у виконаних Товариством з обмеженою відповідальністю "Ейч Ві Ті Білдінг" роботах. Так, у наведеному листі (направленому на електронні адреси: та ) позивач вказував на порушення підрядником умов Договору, що полягали у не завершенні та не виконанні внутрішньо-оздоблювальних робіт в блоці F в осі 1-8 під`їзд. В обґрунтування наведених висновків позивач посилався на постійну відсутність відповідальної особи за виконання робіт, невідповідність співвідношення кількості людей до взятого об`єму. У цьому листі Товариство з обмеженою відповідальністю "Столиця-Буд" вказало, що ним було прийнято рішення створити односторонню комісію для складання дефектних актів та залучення іншої підрядної компанії для обрахунку кошторисної вартості робіт, а саме: усунення значної кількості недоліків, пов`язаних із шпаклюванням, фарбуванням стін та стель. Зважаючи на викладене, позивач наголосив, що ним будуть вирахувані витрати будівельних матеріалів, а суму відшкодування буде доведено до відома відповідача листом.

Більше того, Товариство з обмеженою відповідальністю "Столиця-Буд" зазначало про те, що листом від 05.12.2022 року № 051222/1 воно відмовилося від підписання отриманих від підрядника актів виконаних робіт за жовтень 2022 року внаслідок виявлення недоліків у виконаних підрядником роботах та невідповідності їх вартості узгодженим між сторонами у Додатку № 1 до Договору розцінкам.

У наведеному листі позивач вказував, що незгода замовника з результатами виконаних підрядником робіт та відмова від підписання відповідних актів за жовтень 2022 року були доведені до відома підрядника листом від 23.11.2022 року ще до фактичного отримання таких актів позивачем. Разом із тим, наказом від 30.11.2022 року № 30/11 позивач створив комісію щодо оцінки якості виконаних відповідачем робіт, за результатами роботи якої встановлено завищення вказаних в актах сум робіт та неякісне їх виконання підрядником, про що складено відповідні дефекті акти.

Також замовник повідомив відповідача про надані йому строки для усунення виявлених недоліків - 10 днів з моменту отримання цієї вимоги, а також зазначив про направлення уповноваженого представника відповідача для двосторонньої фіксації виявлених недоліків у випадку незгоди з вищевказаними дефектними актами.

До наведеної вимоги згідно з її додатками позивачем долучено копії фото частини недоліків у роботах та дефекті акти (на 4 аркушах).

Листом від 12.12.2022 року Товариство з обмеженою відповідальністю "Ейч Ві Ті Білдінг" повідомило позивача про те, що при виконанні та здачі робіт підрядник діяв виключно відповідно до умов Договору та положень чинного законодавства, а тому вважає відмову від прийняття робіт такою, що суперечить актам законодавства та укладеній між сторонами угоді.

Відповідно до частини 1 статті 852 Цивільного кодексу України якщо підрядник відступив від умов договору підряду, що погіршило роботу, або допустив інші недоліки в роботі, замовник має право за своїм вибором вимагати безоплатного виправлення цих недоліків у розумний строк або виправити їх за свій рахунок з правом на відшкодування своїх витрат на виправлення недоліків чи відповідного зменшення плати за роботу, якщо інше не встановлено договором.

За умовами частини 1 статті 858 Цивільного кодексу України якщо робота виконана підрядником з відступами від умов договору підряду, які погіршили роботу, або з іншими недоліками, які роблять її непридатною для використання відповідно до договору або для звичайного використання роботи такого характеру, замовник має право, якщо інше не встановлено договором або законом, за своїм вибором вимагати від підрядника:

1) безоплатного усунення недоліків у роботі в розумний строк;

2) пропорційного зменшення ціни роботи;

3) відшкодування своїх витрат на усунення недоліків, якщо право замовника усувати їх встановлено договором.

Як було зазначено вище, згідно з пунктами 4.6, 4.7 Договору під мотивованою відмовою слід розуміти невідповідність виконаних робіт умовам Договору, вимогам державних норм і правил, проектної документації, затвердженої замовником, невідповідність якості.

У випадку обґрунтованої письмової відмови замовника від підписання акту виконаних робіт та довідки про вартість виконаних будівельних робіт, сторонами складається акт з переліком виявлених недоліків та дефектів і термінів їх усунення. Додаткові роботи з усунення недоліків, необхідність виконання яких виникла з вини підрядника, виконуються підрядником за власний рахунок. Підрядник зобов`язаний протягом 10-ти (десяти) календарних днів з дня отримання ним вмотивованої відмови замовника від прийому Робіт або акту з переліком дефектів/недоліків, усунути зауваження та недоліки, виявлені замовником, та надати повторно підписаний акт приймання виконаних робіт.

Зі змісту наведених положень Договору вбачається, що за наявності встановлених замовником під час приймання робіт недоліків у їх виконанні та направлення на адресу підрядника обґрунтованої письмової відмови від підписання, зокрема, відповідних актів виконаних робіт, сторонами складається акт з переліком виявлених недоліків та дефектів і термінів їх усунення.

Спільне складення такого двостороннього акту після виявлення певних недоліків фактично обумовлене необхідністю погодження замовником та підрядником конкретних невідповідностей виконаних робіт положенням Договору та визначення обсягу, складу і вартості додаткових робіт з усунення недоліків, допущених саме з вини підрядника, які (додаткові роботи) виконуються останнім за власний рахунок.

За таких обставин, право на відшкодування за рахунок підрядника витрат, понесених замовником при усуненні недоліків, допущених з вини підрядника, є допустимим лише після складення двостороннього акту про недоліки (чи безпідставної відмови підрядника від оформлення та підписання такого акту) і не усунення існуючих недоліків підрядником.

Проте з матеріалів справи вбачається, що дефектні акти (долучені до відповіді на відзив на позовну заяву) були складені представниками позивача та затверджені директором Товариства з обмеженою відповідальністю "Столиця-Буд" 02.12.2022 року в односторонньому порядку без належного повідомлення про це підрядника чи виклику його представників для спільної перевірки можливих порушень під час виконання підрядних робіт.

Крім того, такі акти не містять конкретного переліку виявлених позивачем недоліків та дефектів і термінів їх усунення, тоді як у них зазначено лише про те, що у зв`язку з неякісним виконанням Товариством з обмеженою відповідальністю "Ейч Ві Ті Білдінг" малярних робіт по блок Ф, 2 під`їзд, квартири 4Б, 5А, 4В та сходової клітини, необхідно виконати переробку малярних робіт за вказаними площинами (переробку стін та стель). У той же час, у цих дефектних актах вказано, що роботи по виправленню дефектів будуть проводитися із залученням сторонньої підрядної організації.

Посилання позивача на адресований відповідачу засобами електронного зв`язку лист від 23.11.2022 року (направлений, за твердженням позивача, до моменту отримання ним актів приймання-передачі виконаних робіт за жовтень 2022 року) не свідчить про дотримання Товариством з обмеженою відповідальністю "Столиця-Буд" умов Договору в частині належного двостороннього складення контрагентами дефектного акту з переліком виявлених недоліків та дефектів і термінів їх усунення, а також належного повідомлення підрядника про усунення недоліків, адже такий електронний лист лише констатує створення односторонньої комісії для складення дефектних актів. Крім того, у цьому листі порушення відповідачем умов Договору було мотивоване не завершенням та не виконанням внутрішньо-оздоблювальних робіт в блоці F в осі 1-8 під`їзд внаслідок постійної відсутності відповідальної особи за виконання робіт, невідповідність співвідношення кількості людей до взятого об`єму.

Слід також зазначити, що умовами Договору можливості замовника відмовитися від підписання наданих йому підрядником актів виконаних робіт (23.11.2022 року) до моменту їх фактичного отримання (за твердженням позивача - 30.11.2022 року), взагалі не передбачено.

Суд звертає увагу на те, що електронний лист позивача від 23.11.2022 року був направлений на електронні адреси: та . Проте жодна з цих адрес не є офіційною адресою електронної пошти Товариства з обмеженою відповідальністю "Ейч Ві Ті Білдінг", оскільки не зазначена у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань. У той же час, у тексті укладеного між сторонами Договору вказано, що електронною адресою відповідача є .

Посилання позивача на те, що відомості про електронну адресу, на яку направлявся лист від 23.11.2022 року, були надані директором відповідача в телефонному спілкуванні, не спростовують вищенаведених обставин та не свідчать про належне направлення та отримання такого листа уповноваженою особою підрядника. Разом із тим, наданий позивачем скріншот листування у месенджері "Viber" з користувачем "Елена" у вигляді роздруківки на паперовому носії не містить відтворення підпису за допомогою засобів механічного, електронного або іншого копіювання, електронного підпису або іншого аналога власноручного підпису сторін такого листування, що дозволило б достеменно ідентифікувати осіб, які складали відповідні повідомлення як від імені позивача, так і від імені відповідача. Суд також звертає увагу на відсутність у наданому позивачем скріншоті посилань та інформації щодо прізвищ осіб учасників листування, назв (найменувань) замовника та підрядника, вартості підрядних робіт (яка відповідає умовам Договору) чи підстави виконання (Договір) тощо, що могло б дати змогу впевнитись у пов`язаності наданих позивачем доказів з предметом даного спору. Більше того, зі змісту наданого позивачем скріншоту вбачається, що означене листування відбувалося у січні 2021 року, тоді як Договір між сторонами був укладений лише у червні 2022 року.

Лист позивача від 05.12.2022 року № 051222/1 про відмову від підписання отриманих від підрядника актів виконаних робіт внаслідок виявлення недоліків у таких роботах та невідповідності їх вартості узгодженим між сторонами у Додатку № 1 до Договору розцінкам також не підтверджує дотримання Товариством з обмеженою відповідальністю "Столиця-Буд" вищевказаних умов Договору в частині належного двостороннього складення контрагентами дефектного акту (актів) з переліком виявлених недоліків та дефектів і термінів їх усунення, оскільки цей лист був направлений відповідачу вже після складення дефектних актів. Крім того, такий лист також не містив інформації про конкретні допущені відповідачем порушення у виконаних роботах та посилань на дати і номери актів, які позивач відмовляється підписувати внаслідок виконання підрядником робіт неналежної якості, чи вартість робіт за такими актами.

Слід також зазначити, що у листі від 05.12.2022 року № 051222/1 позивач посилався на невідповідність вартості виконаних відповідачем робіт узгодженим між сторонами у Додатку № 1 до Договору розцінкам, а також зазначав про направлення на адресу Товариства з обмеженою відповідальністю "Ейч Ві Ті Білдінг" разом з цим листом фото частини недоліків у роботах. Водночас матеріали справи не містять ні фотоматеріалів допущених відповідачем порушень умов Договору в частині якісного виконання робіт чи їх вартості, ні самого Додатку № 1 до Договору з розцінками підрядних робіт за Договором.

Суд також звертає увагу на те, що за спірними у даній справі актами приймання виконаних будівельних робіт за жовтень 2022 року № F2-3А-5, № F2-3А-7, № F2-3Б-7, № F2-3В-7 та № F2-3Б-6, а також за липень 2022 року та № F2-3В-3 фактично передбачалося виконання робіт у приміщеннях 3А, 3Б та 3В, у той час як наявні у матеріалах справи дефектні акти містять інформацію про неякісне виконання малярних робіт у квартирах №№ 4Б, 5А, 4В та сходовій клітині, однак не містять посилань на порушення умов Договору при виконання робіт саме за спірними актами (у спірних приміщеннях).

Отже, такі дефектні акти у будь-якому випадку не можуть підтверджувати неякісне виконання відповідачем робіт за актами приймання виконаних будівельних робіт за жовтень 2022 року № F2-3А-5, № F2-3А-7, № F2-3Б-7, № F2-3В-7 та № F2-3Б-6, а також за липень 2022 року та № F2-3В-3.

Крім того, з матеріалів справи вбачається, що акт № F2-3В-3 за липень 2022 року на суму 39 987,24 грн. був отриманий та підписаний замовником 01.07.2022 року, а також 14.07.2022 року оплачений позивачем у повному обсязі.

Пунктами 6.2 та 6.3 Договору встановлено, що у разі настання гарантійного випадку або/та виявлення дефектів (недоліків) в роботах підрядника після підписання актів виконаних робіт, замовник повідомляє підрядника всіма можливими засобами з документальним підтвердженням таких дій та запрошує його до складання акта про порядок і строки усунення виявлених дефектів (недоліків). Якщо підрядник не з`явиться без поважних причин у визначений у запрошенні строк, який не може бути більший 3 (трьох) робочих днів з моменту отримання повідомлення, замовник має право підписати акт в односторонньому порядку та надіслати його для виконання підряднику. Підрядник зобов`язаний за свій рахунок усунути виявлені дефекти/недоліки у виконаних роботах у строки та в порядку, які визначаються в акті. Якщо підрядник не усуне недоліки у визначений строк, замовник набуває право усунути такі недоліки у Роботах самостійно або доручити усунення недоліків у роботах третій стороні, а підрядник зобов`язується протягом 5 (п`яти) робочих днів з моменту отримання повідомленні від підрядника відшкодувати понесені підрядником відповідні витрати на підставі погодженого сторонами дефектного акту та кошторису.

Вказаними пунктами також передбачено, що замовнику надано право усунути недоліки у роботах самостійно або доручити усунення недоліків у роботах третій стороні з подальшим відшкодуванням вартості таких робіт за рахунок підрядника лише за умови попереднього запрошення підрядника до складання акта про порядок і строки усунення виявлених дефектів (недоліків) та нез`явлення підрядника без поважних причин у визначений у запрошенні строк.

Проте Товариством з обмеженою відповідальністю "Столиця-Буд" не було надано належних доказів на підтвердження запрошення підрядника до складання акта про порядок і строки усунення виявлених дефектів (недоліків).

Слід також зазначити, що умовами пункту 5.3.7 Договору передбачено обов`язок підрядника відшкодувати замовнику витрати на усунення недоліків та дефектів у строк не більше 5 (п`ять) банківських днів з дати виставлення рахунку. Однак матеріали справи такого рахунку та доказів його виставлення підряднику не містять.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, Товариство з обмеженою відповідальністю "Столиця-Буд" також посилалося на те, що відповідач протягом тривалого часу не виконував вимог замовника про усунення недоліків, внаслідок чого замовник уклав з іншим підрядником, що також виконував роботи на об`єкті, - Товариством з обмеженою відповідальністю "Девелопгрупп" додаткову угоду від 24.01.2023 року № 8 до договору на виконання додаткових будівельних робіт № БМР 07/09-2021 від 16.09.2021, в якій останні передбачили виконання робіт з дефектування та оздоблювальних робіт в приміщеннях 3А, 3Б, 3В 2-го під`їзду блоку "F" на об`єкті замовника.

Згідно з актом виконаних робіт від 27.02.2023 року № 24 Товариство з обмеженою відповідальністю "Девелопгрупп" передало позивачу виконані ним роботи на загальну суму 311 319,00 грн., а позивач оплатив такі роботи на підставі платіжного доручення від 14.03.2023 року № 4551 на суму 311 319,00 грн.

Зважаючи на ухилення відповідача від усунення недоліків роботи власними силами та за власні кошти, а також виникнення у Товариства з обмеженою відповідальністю "Столиця-Буд" права на відшкодування понесених ним витрат на самостійне виправлення недоліків неякісно виконаних відповідачем робіт на суму 311 319,00 грн. за рахунок Товариства з обмеженою відповідальністю "Ейч Ві Ті Білдінг", замовник просив суд стягнути з відповідача 311 319,00 грн. збитків.

Відповідно до статті 218 Господарського кодексу України підставою для господарсько-правової відповідальності учасника господарських відносин, у т.ч. у вигляді відшкодування збитків, є вчинене ним правопорушення у сфері господарювання.

Разом із тим, в силу положень статті 224 Господарського кодексу України учасник господарських відносин, який порушив господарське зобов`язання або установлені вимоги щодо здійснення господарської діяльності, повинен відшкодувати завдані цим збитки суб`єкту, права або законні інтереси якого порушено. Під збитками розуміються витрати, зроблені управненою стороною, втрата або пошкодження її майна, а також не одержані нею доходи, які управнена сторона одержала б у разі належного виконання зобов`язання або додержання правил здійснення господарської діяльності другою стороною.

Частиною 1 статті 225 Господарського кодексу України визначено, що до складу збитків, що підлягають відшкодуванню особою, яка допустила господарське правопорушення, включаються: вартість втраченого, пошкодженого або знищеного майна, визначена відповідно до вимог законодавства; додаткові витрати (штрафні санкції, сплачені іншим суб`єктам, вартість додаткових робіт, додатково витрачених матеріалів тощо), понесені стороною, яка зазнала збитків внаслідок порушення зобов`язання другою стороною; неодержаний прибуток (втрачена вигода), на який сторона, яка зазнала збитків, мала право розраховувати у разі належного виконання зобов`язання другою стороною; матеріальна компенсація моральної шкоди у випадках, передбачених законом.

При визначенні розміру збитків, якщо інше не передбачено законом або договором, враховуються ціни, що існували за місцем виконання зобов`язання на день задоволення боржником у добровільному порядку вимоги сторони, яка зазнала збитків, а у разі якщо вимогу не задоволено у добровільному порядку, - на день подання до суду відповідного позову про стягнення збитків (частина 3 статті 225 Господарського кодексу України).

Згідно з положеннями статті 226 Господарського кодексу України учасник господарських відносин, який вчинив господарське правопорушення, зобов`язаний вжити необхідних заходів щодо запобігання збиткам у господарській сфері інших учасників господарських відносин або щодо зменшення їх розміру, а у разі якщо збитків завдано іншим суб`єктам, - зобов`язаний відшкодувати на вимогу цих суб`єктів збитки у добровільному порядку в повному обсязі, якщо законом або договором сторін не передбачено відшкодування збитків в іншому обсязі. Сторона, яка порушила своє зобов`язання або напевно знає, що порушить його при настанні строку виконання, повинна невідкладно повідомити про це другу сторону. У протилежному випадку ця сторона позбавляється права посилатися на невжиття другою стороною заходів щодо запобігання збиткам та вимагати відповідного зменшення розміру збитків. Сторона господарського зобов`язання позбавляється права на відшкодування збитків у разі якщо вона була своєчасно попереджена другою стороною про можливе невиконання нею зобов`язання і могла запобігти виникненню збитків своїми діями, але не зробила цього, крім випадків, якщо законом або договором не передбачено інше. Не підлягають відшкодуванню збитки, завдані правомірною відмовою зобов`язаної сторони від подальшого виконання зобов`язання.

Отже, обов`язок з відшкодування збитків настає для суб`єктів господарювання у разі порушення господарського зобов`язання в результаті неналежного виконання (або невиконання) умов договору (статті 224, 225 Господарського кодексу України, стаття 623 Цивільного кодексу України).

Відшкодування збитків є видом відповідальності учасників цивільних правовідносин за шкоду, яка є негативним наслідком правопорушення. При цьому збиток - це грошова оцінка шкоди, яка підлягає відшкодуванню за неможливості, недоцільності або у разі відмови потерпілого від відшкодування шкоди в натурі.

Частиною 1 статті 22 Цивільного кодексу України передбачено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. У частині 2 статті 22 цього ж Кодексу наведено поняття збитків, якими є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Відповідно до частини 1 статті 623 Цивільного кодексу України боржник, який порушив зобов`язання, має відшкодувати кредиторові завдані цим збитки.

Так, відповідно до вказаних положень статті 623 та статті 22 Цивільного кодексу України відшкодуванню підлягають збитки, причиною яких є порушення зобов`язання, якого припустився боржник.

Слід зазначити, що для застосування такої міри відповідальності як відшкодування збитків потрібна наявність всіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправна поведінка (дія чи бездіяльність особи); шкідливий результат такої поведінки (збитки); причинний зв`язок між протиправною поведінкою та збитками; вина правопорушника.

Отже, на позивача покладений обов`язок доведення вини правопорушника, факту невиконання або неналежного виконання зобов`язання, прямого причинного зв`язку між порушенням зобов`язання і завданими збитками та їх розмір.

Відсутність хоча б одного із вище перелічених елементів, утворюючих склад цивільного правопорушення, звільняє боржника від відповідальності за порушення у сфері господарської діяльності, оскільки його поведінка не може бути кваліфікована як правопорушення.

З огляду на викладене, а також зважаючи на недоліки наданих позивачем дефектних актів, які містять інформацію про неякісне виконання малярних робіт у квартирах №№ 4Б, 5А, 4В та сходовій клітині, проте не підтверджують неякісне виконання відповідачем робіт за спірними актами приймання виконаних будівельних робіт за жовтень 2022 року № F2-3А-5, № F2-3А-7, № F2-3Б-7, № F2-3В-7 та № F2-3Б-6 і за липень 2022 року № F2-3В-3, складені представниками позивача та затверджені директором Товариства з обмеженою відповідальністю "Столиця-Буд" в односторонньому порядку без повідомлення про це підрядника чи виклику його представників для спільної перевірки можливих порушень під час виконання підрядних робіт, а також не містять конкретного переліку виявлених позивачем недоліків та дефектів і термінів їх усунення; беручи до уваги відсутність у матеріалах справи фотоматеріалів допущених відповідачем порушень умов Договору в частині якісного виконання робіт чи їх вартості, а також Додатку № 1 до Договору з розцінками підрядних робіт, суд дійшов висновку про недоведеність позивачем наявності у діях виконавця ознак протиправної поведінки, що полягає у порушенні умов Договору в частині якісного виконання робіт. Відтак, позивачем не доведено й причинно-наслідкового зв`язку між поведінкою виконавця та заподіяними Товариству з обмеженою відповідальністю "Столиця-Буд" збитками.

Судом також враховано посилання відповідача на те, що виконані підрядником за актами № F2-3А-5, № F2-3А-7, № F2-3Б-7, № F2-3В-7 та № F2-3Б-6 за жовтень 2022 року і № F2-3В-3 за липень 2022 року роботи полягали у обробці поверхонь стін і стель перед фарбуванням і безпосередньо фарбування стін та стель водоемульсійними фарбами.

Разом із тим, ремонтні роботи, які передували підготовці до фарбування та власне фарбування, а саме: штукатурка стін і стель, їх ґрунтовка, шпаклювання, обезпилення, шліфування, наклеювання склополотна, нанесення оздоблювального шару фінішу на поверхню склополотна виконувалися іншою підрядною організацією.

З огляду на викладене, суд звертає увагу на положення пункту 4.8 Договору, за яким претензії до якості Робіт вважаються не обґрунтованими, якщо причиною їх виникнення є якість матеріалів, що постачаються замовником, або якість робіт суміжних організацій, що мала вплив на роботи підрядника.

Крім того, зі змісту актів № F2-3А-5, № F2-3А-7, № F2-3Б-7, № F2-3В-7 та № F2-3Б-6 за жовтень 2022 року і № F2-3В-3 за липень 2022 року вбачається, що Товариство з обмеженою відповідальністю "Ейч Ві Ті Білдінг" виконувало роботи з комплексу робіт з ґрунтування поверхонь стін та стель, комплексу робіт з обезпилювання полів, ґрунтування поверхонь та укладання ламінованого паркету з влаштуванням підкладки, фарбування водоемульсійними фарбами поверхонь стін і стель.

У той же час, за змістом наявної у матеріалах справи копії акту виконаних Товариством з обмеженою відповідальністю "Девелопгрупп" за додатковою угодою від 24.01.2023 року № 8 до договору на виконання додаткових будівельних робіт № БМР 07/09-2021 від 16.09.2021 робіт від 27.02.2023 року № 24 вбачається, що означений підрядник, крім ґрунтування та фарбування поверхонь стін і стель, виконував роботи з шліфування та шпаклювання стін і стель, які відповідач за спірними актами не здійснював. Більше того, вказані в актах № F2-3А-5, № F2-3Б-6 за жовтень 2022 року і № F2-3В-3 за липень 2022 року та в акті виконаних Товариством з обмеженою відповідальністю "Девелопгрупп" робіт від 27.02.2023 року № 24 площі виконання таких робіт значно відрізняються.

Окремо слід звернути увагу на те, що направленими відповідачем на адресу позивача актами приймання виконаних будівельних робіт № F2-3А-7, № F2-3Б-7 та № F2-3В-7 передбачалося приймання виконаних робіт з обезпилювання полів, ґрунтування поверхонь та укладання ламінованого паркету з влаштуванням підкладки, тоді як Товариством з обмеженою відповідальністю "Девелопгрупп" такі роботи (усунення недоліків у таких роботах) взагалі не виконувалися. У наданих позивачем дефектних актах також відсутні посилання та неякісне виконання відповідачем робіт з обезпилювання полів, ґрунтування поверхонь та укладання ламінованого паркету з влаштуванням підкладки.

У додаткових поясненнях по справі позивач вказував на те, що в рамках цієї справи він просить стягнути з відповідача вартість усунення новим підрядником недоліків у роботах лише по трьом приміщенням, де відповідач неякісно виконав роботи, за актами № F2-3А-5, № F2-3А-7, № F2-3Б-7, № F2-3В-7 та № F2-3Б-6 за жовтень 2022 року. Втім, Товариство з обмеженою відповідальністю "Столиця-Буд" не вказувало про стягнення вартості відповідних робіт за актом № F2-3В-3 за липень 2022 року.

За таких обставин, вимоги позивача у даній справі, з урахуванням наданих останнім доказів, фактично зводяться до відшкодування відповідачем вартості неналежно виконаних за актами № F2-3А-5, № F2-3Б-6 за жовтень 2022 року робіт щодо обробки і фарбування стін і стель (загальна вартість яких складає 71 083,91 грн.), у той час як вартість усунення новим підрядником недоліків у таких роботах склала 311 319,00 грн. (тобто за майже у 5 разів вищою ціною).

За частиною 2 статті 623 Цивільного кодексу України розмір збитків, завданих порушенням зобов`язання, доказується кредитором.

Отже, Товариством з обмеженою відповідальністю "Столиця-Буд" у встановленому законом порядку не було доведено суду й дійсного розміру завданих збитків саме внаслідок неправомірних дій відповідача, що є одним з обов`язкових елементів складу цивільного правопорушення.

Згідно з частиною 1 статті 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

За змістом статті 76 Господарського процесуального кодексу України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування.

Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (стаття 77 Господарського процесуального кодексу України).

Згідно зі статтею 78 Господарського процесуального кодексу України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Статтею 86 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Згідно з частиною 2 статті 13 Господарського процесуального кодексу України учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Вказані положення означають, що закон встановлює рівні можливості сторін і гарантує їм право на захист своїх інтересів. Принцип рівності учасників судового процесу перед законом і судом є важливим засобом захисту їх прав і законних інтересів, що унеможливлює будь-який тиск однієї сторони на іншу, ущемлення будь-чиїх процесуальних прав. Це дає змогу сторонам вчиняти передбачені законодавством процесуальні дії, реалізовувати надані їм законом права і виконувати покладені на них обов`язки.

Відповідно до частини 1 статті 13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін.

Принцип змагальності тісно пов`язаний з процесуальною рівністю сторін і забезпечує повноту фактичного й доказового матеріалу, наявність якого є важливою умовою з`ясування обставин справи. Відповідно до вказаного принципу, особи, зацікавлені в результаті справи, вправі відстоювати свою правоту у спорі шляхом подання доказів; участі в дослідженні доказів, наданих іншими особами шляхом висловлення своєї думки з усіх питань, що підлягають розгляду у судовому засіданні. Змагальність є різновидом активності зацікавленої особи (сторони). Особи, які беруть участь у справі, вправі вільно розпоряджатися своїми матеріальними і процесуальними правами й активно впливати на процес з метою захисту прав і охоронюваних законом інтересів.

Враховуючи вищенаведене, суд дійшов висновку, що позивач не надав належних доказів та не обґрунтував наявності всіх елементів складу правопорушення, що є необхідною умовою для притягнення відповідача до відповідальності у вигляді стягнення збитків, у тому числі протиправної поведінки виконавця, причинно-наслідкового зв`язку між такою поведінкою та збитками, а також дійсного розміру самих збитків Товариства з обмеженою відповідальністю "Столиця-Буд", завданих внаслідок неправомірних дій Товариства з обмеженою відповідальністю "Ейч Ві Ті Білдінг".

Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів сторін та їх відображення у судовому рішенні, суд враховує висновки, яких дійшов Європейський суд з прав людини у рішенні від 18.07.2006 року в справі "Проніна проти України", в якому Європейський суд з прав людини зазначив, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень.

Поряд з цим, за змістом пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень та висновків Європейського суду з прав людини, викладених у рішеннях у справах "Трофимчук проти України", "Серявін та інші проти України" обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

З урахуванням наведеного, суд зазначає, що решта долучених до матеріалів справи доказів та доводів учасників справи була ретельно досліджена судом і наведених вище висновків стосовно відсутності підстав для задоволення позову не спростовує.

Відтак, у задоволенні позову Товариства з обмеженою відповідальністю "Столиця-Буд" слід відмовити.

Витрати по сплаті судового збору відповідно до статті 129 Господарського процесуального кодексу України залишаються за позивачем та компенсації останньому не підлягають.

Керуючись статтями 2, 13, 73, 74, 76-80, 86, 129, 231, 232, 233, 236-238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд міста Києва

ВИРІШИВ:

1. У задоволенні позову відмовити.

2. Відповідно до статті 241 Господарського процесуального кодексу України рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

3. Згідно з частиною 1 статті 256 Господарського процесуального кодексу України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складено та підписано 28.07.2023 року.

Суддя В.С. Ломака