УХВАЛА

м. Київ

26.07.2023Справа № 910/11496/23

Суддя Господарського суду міста Києва Приходько І.В., розглянувши матеріали

позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Іст Майнінг Україна"

до Державного підприємства "Проектий інститут Укрметротунельпроект"

про стягнення 1 288 886,97 грн.,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Іст Майнінг Україна" звернулось до Господарського суду міста Києва з позовною заявою до Державного підприємства "Проектий інститут Укрметротунельпроект" про стягнення 1 288 886,97 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням відповідачем рішення Господарського суду міста Києва від 11.02.2015 у справі 910/28212/14 та рішення Господарського суду міста Києва від 05.04.2017 у справі 910/2894/17 в частині сплати стягненої заборгованості за вказаними рішеннями.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення її без руху, зважаючи на наступне.

Пунктом 1 частини 1 статті 164 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують: відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів.

Відповідно до частини 1 статті 172 Господарського процесуального кодексу України позивач, особа, яка звертається з позовом в інтересах іншої особи, зобов`язані до подання позовної заяви надіслати учасникам справи її копії та копії доданих до неї документів листом з описом вкладення.

Правилами надання послуг поштового зв`язку, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України № 270 від 05.03.2009, передбачено, що розрахунковим документом, який підтверджує факт надання послуг поштового зв`язку є документ встановленої відповідно до Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» форми і змісту (касовий чек, розрахункова квитанція тощо).

Відповідно до п. п. 59, 61 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України № 270 від 05.03.2009, внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю з описом вкладення подаються для пересилання відкритими для перевірки їх вкладення. У разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв`язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові. На примірнику опису, що видається відправникові, працівник поштового зв`язку повинен зазначити номер поштового відправлення.

За змістом положень вищевказаних Правил, доказом, що підтверджує прийняття оператором поштового зв`язку поштового відправлення для пересилання - є виданий ним відправникові розрахунковий документ встановленої форми, разом з тим, опис вкладення є підтвердженням того, які саме документи вкладені до поштового відправлення.

Тобто, належними доказами надсилання заявником копії позовної заяви є розрахунковий документ (касовий чек, розрахункова квитанція тощо), виданий відправникові оператором поштового зв`язку при прийнятті реєстрованого поштового відправлення для пересилання та опис вкладення до цього листа, з якого вбачається які саме документи направлені на адресу учасників справи.

Згідно зі змісту опису вкладення у цінний лист від 19.07.2023 відповідачу направлено: "1.Позовна заява № 01/17/02-01 від 18.07.2023 року, 6 арк., 1-00 грн.; 2. Копія платіжного доручення про сплату судового збору, 1 арк., 1-00 грн.; 3.Додатки згідно переліку у позовній заяві п.п. 1-7, 8 арк., 1-00 грн. Всього: 15 арк., 3 грн. 00 коп.", при цьому в наведеному описі вкладення не вказано перелік таких додатків у відповідності до п. п. 59, 61 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України № 270 від 05.03.2009.

За таких обставин, у суду відсутня можливість встановити, які саме та чи всі додатки до позовної заяви було направлено відповідачу, адже позивач зобов`язаний до подання позовної заяви надіслати відповідачу копію позовної заяви і всіх доданих до неї документів.

Відтак, наданий опис вкладення у цінний лист та накладна поштової установи від 19.07.2023 не можуть вважатися належним доказом направлення позовної заяви та усіх доданих до неї документів на адресу відповідача в розумінні пункту 1 частини 1 статті 164 Господарського процесуального кодексу України.

Отже, позивачу необхідно надати суду оригінал опису вкладення до поштового відправлення, який повинен бути оформленим відповідно до вимог Правил надання послуг поштового зв`язку, а також оригінал розрахункового документу, виданий поштовим відділення на підтвердження надіслання на вірну адресу місцезнаходження відповідача копії позовної заяви та доданих до неї документів.

Крім того, відповідно до пункт 4 частини 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України, позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні.

Відповідно до пункту 5 частини 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України, позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Відповідно до положень статті 173 Господарського процесуального кодексу України в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги. Похідною позовною вимогою є вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги).

Суд відзначає, що позивач має право об`єднати в одній позовній заяві кілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами (зокрема, про стягнення неповернутого кредиту, відсотків за користування кредитом і неустойки; про визнання недійсним акту і про відшкодування заподіяної у зв`язку з його виданням шкоди; про стягнення вартості недостачі товару, одержаного за кількома транспортними документами і оформленої одним актом приймання або коли такий товар сплачено за одним розрахунковим документом; про спонукання до виконання зобов`язань за господарським договором і про застосування заходів майнової відповідальності за його невиконання тощо.

За своїм процесуальним призначенням інститут об`єднання позовних вимог забезпечує правильність і одностайність розгляду та вирішення окремих позовних вимог, які можуть бути розглянуті як самостійні справи, але об`єднуються однорідністю вимог, тобто вимог, які випливають з одних і тих же правовідносин.

При цьому, зі змісту прохальної частини позовної заяви вбачається, що позивач просять стягнути з Державного підприємства "Проектний інститут Укрментротунельпроект" на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Іст Майнінг Україна" грошові кошти в загальному розмірі 1 288 886,97 грн. за невиконання грошових зобов`язань по справі № 910/28212/14 та справі № 910/2894/17.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що Господарським судом міста Києва розглянуто справи щодо стягнення з Державного підприємства "Проектний інститут Укрметротунельпроект" на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Іст Майнінг Україна" заборгованості в загальному розмірі 5 320 562,04 грн., зокрема рішенням Господарського суду міста Києва від 11.02.2015 у справі № 910/28212/14 стягнуто 400 000,00 грн. основної суми боргу та 8 000,00 грн. судового збору та рішенням Господарського суду міста Києва від 05.04.2017 у справі № 910/2894/17 стягнуто 2 444 795 грн. 76 коп. - суми боргу, 2 185 262 грн. 84 коп. - інфляційних витрат, 205 294 грн. 51 коп. - 3-х відсотків річних та 72 530 грн 30 коп. - суми судового збору.

Однак, у поданій позовній заяві позивач жодним чином не обґрунтовують конкретних правових підстав правомірності об`єднання ними вимоги про стягнення 3% та інфляційних втрат в загальному розмірі 1 288 886,97 грн. за невиконання грошових зобов`язань по справі № 910/28212/14 та справі № 910/2894/17.

Частинами 1, 4 статті 174 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

За таких обставин, господарський суд вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків у визначений судом спосіб.

Керуючись статями 174, 234 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва, -

УХВАЛИВ:

1. Залишити без руху позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Іст Майнінг Україна".

2. Надати позивачу строк для усунення недоліків, який становить десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

3. Встановити позивачу спосіб усунення недоліків у позовній заяві шляхом надання:

- оригіналу опису вкладення до поштового відправлення, який повинен бути оформленим відповідно до вимог Правил надання послуг поштового зв`язку (із зазначенням в описі вкладення у цінний лист номеру поштового відправлення), а також оригінал розрахункового документу (фіскальний чек), виданий поштовим відділення на підтвердження надіслання відповідачу копії позовної заяви та доданих до неї документів;

- письмових пояснень щодо підстав об`єднання позивачем вимоги про стягнення 3% та інфляційних втрат в загальному розмірі 1 288 886,97 грн. за невиконання грошових зобов`язань по справі № 910/28212/14 та справі № 910/2894/17 зазначених у позовної зави.

4. Роз`яснити позивачу, що якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із такою заявою (частина 4 статті 174 Господарського процесуального кодексу України).

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя І.В. Приходько