ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13.07.2023м. ХарківСправа № 922/1159/23

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Лавренюк Т.А.

при секретарі судового засідання Красовському В.С.

розглянувши в порядку загального позовного провадження справу

за позовом Керівника Красноградської окружної прокуратури Харківської області (63304, Харківська область, м. Красноград, вул. Бєльовська, 73-а) в інтересах держави, в особі Північно-східного офісу Держаудитслужби (пл. Свободи, Держпром, 5, 4 під`їзд, 10 поверх, м. Харків, 61022, ); Зачепилівської селищної ради (64401, Харківська область, Красноградський район, смт Зачепилівка, вул. Центральна, 56, )
до Товариства з обмеженою відповідальністю "Лівайн Торг" (вул. Мандриківська, 47, офіс 503, м. Дніпро, Дніпропетровська область, 49000, )
про визнання недійсними додаткових угод до договору про закупівлю та повернення надмірно сплачених коштів у сумі 155 267,10грн
за участю учасників справи:

прокурора - Хряк О.О.

ВСТАНОВИВ:

Керівник Красноградської окружної прокуратури Харківської області звернувся до суду з позовом в інтересах держави в особі Північно-східного офісу Держаудитслужби та Зачепилівської селищної ради до Товариства з обмеженою відповідальністю "Лівайн Торг", в якому просить суд:

- визнати недійсною додаткову угоду № 1 від 28.02.2022 до договору № 23 від 25.02.2022, укладену між Зачепилівською селищною радою та Товариством з обмеженою відповідальністю "Лівайн Торг";

- визнати недійсною додаткову угоду № 2 від 01.03.2022 до договору № 23 від 25.02.2022, укладену між Зачепилівською селищною радою та Товариством з обмеженою відповідальністю "Лівайн Торг";

- визнати недійсною додаткову угоду № 3 від 18.04.2022 до договору № 23 від 25.02.2022, укладену між Зачепилівською селищною радою та Товариством з обмеженою відповідальністю "Лівайн Торг";

- стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Лівайн Торг" на користь Зачепилівської селищної ради надмірно сплачені кошти у розмірі 155 267,10грн.

Судові витрати прокурор просить суд покласти на відповідача.

Як зазначає прокурор відповідач ініціював укладення додаткових угод № 1, № 2 та № 3 до Договору № 23 від 25.02.2022 у порушення вимог ч.5 ст.41 Закону України "Про публічні закупівлі", оскільки відповідач, спонукаючи Зачепилівську селищну раду до укладання оскаржуваних додаткових угод, мав на меті збільшити ціну за одиницю товару, що в свою чергу автоматично тягне за собою зменшення обсягів поставленої продукції, а відтак зазначені додаткові угоди підлягають визнанню недійсними в судовому порядку.

Ухвалою суду від 31.03.2023 позовну заяву Керівника Красноградської окружної прокуратури Харківської області залишено без руху, прокурору для усунення недоліків надано строк 10 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У встановлений судом строк від прокурора надійшла заява про усунення недоліків.

Ухвалою суду від 25.04.2023 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі № 922/1159/23 за правилами загального позовного провадження, почато у справі підготовче провадження та призначено підготовче засідання. Відповідачу визначено строк для подання відзиву на позов - протягом 15 днів з дня вручення даної ухвали, для подання заперечень на відповідь на відзив (якщо така буде подана) - протягом 5 днів з дня отримання відповіді на відзив.

Сторони належним чином повідомлені про розгляд справи, процесуальні документи отримані позивачами та відповідачем, про що свідчать рекомендовані повідомлення про вручення поштових відправлень.

Відповідач своїм правом на подання відзиву на позов у визначений строк не скористався.

В судовому засіданні 29.06.2023 без виходу до нарадчої кімнати судом постановлено ухвалу із занесенням її до протоколу судового засідання про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті на 13.07.2023.

Прокурор в судовому засіданні позовні вимоги підтримує, просить суд позов задовольнити повністю.

Представники позивачів та відповідача у призначене судове засідання не з`явились, будь-яких заяв або пояснень по суті спору на адресу суду від учасників справи не надходило.

З`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, всебічно та повно дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення прокурора, суд встановив наступне.

Красноградською окружною прокуратурою Харківської області вивченням стану законності у сфері публічних закупівель товарів, робіт та послуг виявлено факт порушення інтересів держави внаслідок незаконного підвищення ціни товару, визначеної в договорі про закупівлю.

Так, за результатами опрацювання інформації, яка міститься в системі публічних закупівель Prozorro, виявлено порушення вимог Закону України "Про публічні закупівлі" під час укладання Зачепилівською селищною радою та Товариством з обмеженою відповідальністю "Лівайн Торг" додаткових угод до договору № 23 від 25.02.2022.

Зачепилівською селищною радою на сайті "prozorro.gov.ua" за посиланням https://prozorro.gov.ua/tender/UA-2022-01-21-009159-b оприлюднено оголошення про проведення відкритих торгів на закупівлю нафти і дистилятів (ДК 021:2015:09130000-9) зокрема. бензину А-92 у кількості 8500 літрів та дизельного палива у кількості 23000 літрів з очікуваною вартістю 945 000,00грн (ідентифікатор закупівлі UA-2022-01-21-0009159-b).

За результатами проведеної процедури закупівлі переможцем визнано Товариство з обмеженою відповідальністю "Лівайн Торг" з ціновою пропозицією 935 350,00грн з ПДВ.

25.02.2022 між Зачепилівською селищною радою (другий позивач) та переможцем відкритих торгів Товариством з обмеженою відповідальністю "Лівайн Торг" (відповідач) укладено договір про закупівлю № 23, відповідно до умов якого відповідач зобов`язався передати у встановлений строк у власність другого позивача товар: бензин А-92 (09132000-3 - бензин), дизельне паливо (09134200-9 - дизельне паливо), ДК 021:2015-0913000-9 - нафта і дистиляти, в кількості та за ціною, визначеними у специфікації, що додається до цього договору і є його невід`ємною частиною, а другий позивач прийняти цей товар та оплатити його.

У п.1.2 договору сторони погодили, що відпуск товару відбувається за талонами, що призначені виключно для підтвердження повноважень представників другого позивача на отримання товару за АЗС.

Пунктом 3.1 договору, визначено, що його ціна становить 935 350,00грн.

Згідно із розділом Х договору він набуває чинності з моменту його підписання і діє до 31.12.2022.

Відповідно до п.10.3 договору дія договору про закупівлю на підставі належним чином оформленої додаткової угоди може продовжуватися на строк, достатній для проведення процедури закупівлі на початку наступного року, в обсязі, що не перевищує 20 відсотків суми, визначеної в договорі, укладеному у попередньому році, якщо видатки на цю мету затверджено в установленому порядку.

Між сторонами підписано Специфікацію до договору (додаток № 1), відповідно до якої сторони дійшли згоди про закупівлю наступних товарів:

- бензину А-92 у кількості 8500 л за ціною 29,67647грн/л на суму 252 250,00грн;

- дизельного палива у кількості 23000 л за ціною 29,70 грн/л на суму 683 100,00грн.

Загальна вартість закупівлі становить 935 350,00грн.

В подальшому, 28.02.2022 між сторонами укладено додаткову угоду № 1 до договору № 23 від 25.02.2022, відповідно до якої вартість дизельного палива та бензину збільшилась, а саме: встановлено ціну 32,60грн за 1 літр дизельного палива та ціну 32,60грн за 1 літр на бензин А-92. При цьому вказаною додатковою угодою сторонами було зменшено обсяг дизельного палива до 20190 літрів.

Крім того, 01.03.2022 між сторонами укладено та підписано додаткову угоду № 2, відповідно до умов якої вартість дизельного палива та бензину збільшилась, а саме: за 1 літр дизельного палива встановлено ціну - 34,10грн, за 1 літр на бензин А-92 - 34.110грн.

Відповідно до додаткової угоди № 2 від 01.03.2022 відповідачем поставлено бензин А-92 в об`ємі 3000 літрів за ціною 34,10грн на загальну суму 102 300,00грн, що на 13 270,59грн вище за первісну цінову пропозицію, зазначену у договорі про закупівлю, та поставлено дизельне паливо в об`ємі 7000 літрів за ціною. 34,10грн на загальну суму 238 700,00грн, що на 30 800,00грн вище за первісну цінову пропозицію, вказану в договорі.

Крім того, 18.04.2022 між сторонами було укладено додаткову угоду № 3 до договору про закупівлю, за умовами якої вартість дизельного палива збільшилась до 37,43грн за 1 літр, та зменшився обсяг палива, що відповідач повинен поставити за договором, а саме: бензину А-92 до загального об`єму 7395 літрів та дизельного палива до загальної кількості 11870 літрів.

Таким чином після укладення додаткових угод № 1, № 2 та № 3 фактично у період з 28.02.2022 по 17.04.2022 ціна за 1 літр бензину А-92 збільшилась з 29,67647грн за літр до 34,10грн, а ціна за 1 літр дизельного палива з 29,70грн до 37,43грн, що склало 14,9% від початкової вартості товару на бензин та 26% ціни на дизельне паливо. При цьому кількість поставки бензину зменшилась з 8500 літрів до 7395 літрів, а кількість поставки дизельного палива з 23000 літрів до 18870 літрів.

Підставою внесення змін до істотних умов договору № 23 від 25.02.2022 в додаткових угодах № 1, № 2 та № 3 стало звернення відповідача з листами-повідомленнями від 25.02.2022, 28.02.2022 та 14.04.2022, в яких товариство повідомляло про коливання цін на ринку нафтопродуктів по Україні та просило укласти додаткові угоди згідно Цивільного кодексу України, Закону України "Про публічні закупівлі", Господарського кодексу України, надавши до зазначених листів довідки Харківської торгово-промислової палати № 112/22 від 09.02.2022, № 277/22 від 18.02.2022 та 330/22 від 31.03.2022.

Будь-яких інших документів, окрім вищенаведених листів, відповідачем в період укладання додаткових угод до договору другому позивачу не надавалось.

Відповідно до видаткових накладних, другим позивачем отримано від відповідача бензин А-92 у кількості 7395л вартістю 252 169,50грн, дизельне паливо у кількості 18870 л, вартістю 682 994,10грн.

Факт отримання палива підтверджується наступними видатковими накладними: № 0140/0000623 від 25.03.2022 на суму 341 000,00грн, № 0139/0000294 від 18.04.2022 на суму 594 163,60грн.

Другий позивач на виконання умов договору та додаткових угод до нього здійснив оплату поставленого пального на загальну суму 935 163,60грн, що підтверджується копіями платіжних доручень № 109 від 25.03.2022 на суму 34 100,00грн, № 72 від 25.03.2022 на суму 306 900,00грн, № 139 від 18.04.2022 на суму 69 734,50грн, № 105 від 18.04.2022 на суму 524429,10грн.

Красноградською окружною прокуратурою Харківської області до Північно-східного офісу Держаудитслужби направлявся лист № 59/1-51 вих 22 від 12.08.2022, яким останнього було повідомлено про порушення під час закупівлі бензину та дизельного палива (ДК 021:2015:09130000-9) ідентифікатор закупівлі UА-2022-01-21-009159-b).

Північно-східний офіс Держаудитслужби листом від 31.08.2022 за № 202031-17/2653-2022 повідомив, що підстави для проведення моніторингу зазначеної процедури закупівлі відсутні, оскільки Замовником оприлюднено в електронній системі закупівель звіт про виконання договору про закупівлю від 09.06.2022.

Разом з цим, в інформації зазначено, що викладені в листі прокурора питання будуть враховані під час проведення чергового планового заходу державного фінансового контролю у зазначеного Замовника. Проте, жодних контрольних заходів до цього часу не розпочато.

Як стверджує прокурор, укладання з відповідачем оспорюваних додаткових угод до договору про закупівлю усупереч вимогам ст. 41 Закону України "Про публічні закупівлі", призвело до безпідставної зміни істотних умов договору після його укладення та збільшення ціни за одиницю товару, а тому такі додаткові угоди необхідно визнати недійсними, а сплачені за такими додатковими угодами грошові кошти підлягають поверненню на користь другого позивача.

Надаючи правову кваліфікацію викладеним обставинам, з урахуванням фактичних та правових підстав позовних вимог, суд виходить з наступного.

Щодо повноважень прокурора на представництво інтересів держави в суді.

Прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу.

Бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

Звертаючись до відповідного компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому ст.23 Закону України "Про прокуратуру", прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню, тощо.

Мета та підстави представництва прокурором інтересів держави в суді визначені ч.3 ст.23 Закону України "Про прокуратуру", відповідно до якої прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті, крім випадку, визначеного абзацом четвертим цієї частини.

Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень (ч.4 ст.23 Закону України "Про прокуратуру").

Відповідно до ст.8 Закону України "Про публічні закупівлі" моніторинг закупівель проводить центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).

Статтею 7 Закону України "Про публічні закупівлі" органи Держаудитслужби визначено серед суб`єктів, що реалізують державну політику у сфері публічних закупівель.

Постановою Кабінету Міністрів України № 266 від 06.04.2016 "Про утворення міжрегіональних територіальних органів Державної аудиторської служби" затверджено перелік міжрегіональних територіальних органів Держаудитслужби України. Відповідно до п.1 вказаної постанови міжрегіональні територіальні органи Держаудитслужби за переліком згідно додатку 1 утворюються як юридичні особи публічного права.

Відповідно до наказу Держаудитслужби України № 23 від 02.06.2016 затверджено Положення про Північно-східний офіс Держаудитслужби, згідно якого Північно-східний офіс Держаудитслужби підпорядковується Держаудитслужбі та є її міжрегіональним територіальним органом. У складі Офісу утворюються як структурні підрозділи управління в Луганській, Полтавській, Харківській та Сумських областях. Управління здійснюють свої повноваження на території адміністративно-територіальних одиниць за їх місцезнаходженням відповідно. Повноваження Північно-східного офісу Держаудитслужби, визначені зазначеним наказом кореспондуються із Положенням про Державну аудиторську службу України.

Таким чином, Північно-східний офіс Держаудитслужби є органом уповноваженим державою на здійснення відповідних функцій у спірних правовідносинах на території Харківської області, у зв`язку з чим прокуратурою на його адресу направлявся лист № 59/1-51 вих 22 від 12.08.2022, яким останнього було повідомлено про порушення під час закупівлі бензину та дизельного палива (ДК 021:2015:09130000-9) ідентифікатор закупівлі UА-2022-01-21-009159-b).

Водночас Держаудитслужбою, як органом уповноваженим на здійснення відповідних функцій держави у спірних правовідносинах, не вжито належних заходів до усунення зазначених порушень в межах своїх повноважень, в т.ч. шляхом звернення до суду, про що повідомлено у листі № 59/1-3677 вих 22 від 14.12.2022.

Проте, як зазначалось вище, Північно-східний офіс Держаудитслужби листом від 31.08.2022 за № 202031-17/2653-2022 повідомив, що викладені в листі прокурора питання будуть враховані під час проведення чергового планового заходу державного фінансового контролю у зазначеного Замовника. Однак, Північно-східним офісом Держаудитслужби, як органом уповноваженим державою здійснювати функції у спірних правовідносинах, заходи щодо припинення та визнання недійсним додаткових угод до договору у розумний строк не вживались.

Статтею 17 Цивільного кодексу України передбачено, що орган місцевого самоврядування здійснює захист цивільних прав та інтересів у межах, на підставах та у спосіб, що встановлені Конституцією України та законом. За таких обставин право пред`явлення позову про визнання недійсними додаткових угод до договору про закупівлю та стягнення безпідставно сплачених коштів, також належить сільській раді.

Відповідно до ч.1 ст.10 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами.

Фінансування за оспорюваними правовідносинами здійснюється за рахунок коштів бюджету Зачепилівської селищної ради, неефективне та неправомірне використання бюджетних коштів порушує державні інтереси, оскільки створює загрозу економічній безпеці держави, порушує порядок надходження, акумулювання та використання бюджетних коштів, що може призвести до неможливості фінансування видатків бюджетів, у т.ч. захищених.

Відповідно до ч.1 ст.22 Бюджетного кодексу України для здійснення програм та заходів, які реалізуються за рахунок коштів бюджету, бюджетні асигнування надаються розпорядникам бюджетних коштів. За обсягом наданих прав розпорядники бюджетних коштів поділяються на головних розпорядників бюджетних коштів та розпорядників бюджетних коштів нижчого рівня.

Згідно з ч.5 ст.22 Бюджетного кодексу України головний розпорядник бюджетних коштів отримує бюджетні призначення шляхом їх затвердження у законі про Державний бюджет України (рішенні про місцевий бюджет).

Зачепилівська селищна рада, як орган, у розумінні ст.22 Бюджетного кодексу України є розпорядником бюджетних коштів (за рахунок яких здійснювалася закупівля бензину та дизельного палива за договором), що уповноважений на отримання бюджетних асигнувань, взяття бюджетних зобов`язань та здійснення видатків бюджету та зобов`язаний ефективно та раціонально використовувати бюджетні кошти, чим сприяти недопущенню порушень інтересів держави у бюджетній сфері та у сфері публічних закупівель.

Однак, Зачепилівська селищна рада, укладаючи оспорювані додаткові угоди до договору про закупівлю, усупереч вимогам ст. 41 Закону України "Про публічні закупівлі", сама сприяє порушенням цих інтересів держави, тим самим є органом, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, однак не здійснює та неналежно здійснює їх захист.

Виконання зобов`язань за додатковими угодами до договору, укладеними з порушенням законодавства у сфері публічних закупівель, призвело до нераціонального та неефективного використання бюджетних коштів, що не відповідає меті Закону України "Про публічні закупівлі" та принципам, за якими мають здійснюватися публічні закупівлі, закріпленими в ст.3 даного Закону.

Наведене вказує на порушення економічних (майнових) інтересів держави у бюджетній сфері та у сфері публічних закупівель, внаслідок дій уповноваженого (компетентного) органу - Зачепилівської селищної ради, до функцій якого належить захист інтересів у цій сфері, яким перераховано на підставі оспорюваних угод бюджетних коштів у надмірному розмірі, чим порушено інтереси держави, про що свідчить невжиття Зачепилівською селищною радою заходів, спрямованих на захист інтересів держави.

Відповідно до положень ст.18-1 Закону України "Про місцеве самоврядування" орган місцевого самоврядування, зокрема, має право звертатися до суду, якщо це необхідно для реалізації його повноважень і забезпечення виконання функцій місцевого самоврядування.

Красноградською окружною прокуратурою Харківської області до подання позову здійснено попереднє листування із Зачепилівською селищною радою та повідомлено про встановлені порушення.

Також прокурор просив надати інформацію чи вживалися зазначеним органом заходи щодо визнання додаткових угод до договору про закупівлю недійсними, стягнення надмірно сплачених коштів та повідомити причину у разі невжиття таких заходів. Разом з цим прокурором повідомлено першого та другого позивача, що в разі невжиття відповідних заходів Красноградська окружна прокуратура має намір звернутися до суду в їх інтересах із зазначеним позовом - листи № 59/1-3677 вих 22 від 14.12.2022 та № 59/1-3608 вих 22 від 09.12.2022, відповідно.

Із отриманих відповідей на вказані листи прокурора, вбачається що ані Північно-східний офіс Держаудитслужби (лист від 20.12.2022 № 202031-17/3636-2022) ані Зачепилівська селищна рада (лист від 15.12.2022 № 1479/0301-25) не мають наміру звертатися до суду з позовом.

У зв`язку з встановленням наявності порушень інтересів держави, Красноградською окружною прокуратурою Харківської області направлено повідомлення в порядку ст.23 Закону України "Про прокуратуру" щодо звернення прокурора в порядку ч.4 ст.23 Закону України "Про прокуратуру" до суду в інтересах держави в особі Північно-східного офісу Держаудитслужби та Зачепилівської селищної ради з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Лівайн Торг" про визнання недійсними додаткових угод до договору про закупівлю товару та повернення надмірно сплачених бюджетних коштів у сумі 155 267,10грн.

Аналізуючи вищенаведені обставини суд виходить з того, що Зачепилівська селищна рада та Північно-східний офіс Держаудитслужби не вжили належних заходів з метою захисту інтересів держави у спірних правовідносинах.

На підставі викладеного, суд дійшов висновку про наявність у спірних правовідносинах достатніх фактичних та правових підстав для представництва прокурором інтересів держави в особі позивача.

Що стосується позовних вимог прокурора про визнання недійсними додаткових угод до договору про закупівлю товару та повернення надмірно сплачених бюджетних коштів у сумі 155 267,10грн, суд дійшов висновку про задоволення позову, виходячи з наступного.

Частиною 1 ст.175 Господарського кодексу України майново-господарськими визнаються цивільно-правові зобов`язання, що виникають між учасниками господарських відносин при здійсненні господарської діяльності, в силу яких зобов`язана сторона повинна вчинити певну господарську дію на користь другої сторони або утриматися від певної дії, а управнена сторона має право вимагати від зобов`язаної сторони виконання її обов`язку. Майнові зобов`язання, які виникають між учасниками господарських відносин, регулюються Цивільним кодексом України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.

За приписами ст.185 Господарського кодексу України до укладення господарських договорів на біржах, оптових ярмарках, публічних торгах застосовуються загальні правила укладення договорів на основі вільного волевиявлення, з урахуванням нормативно-правових актів, якими регулюється діяльність відповідних бірж, ярмарків та публічних торгів.

У цій справі сторони уклали договір за результатами процедури відкритих торгів на виконання вимог Закону України "Про публічні закупівлі", який установлює правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади.

Станом на момент укладення договору та додаткових угод був чинний Закон "Про публічні закупівлі" в редакції Закону № 114-IX (зі змінами, внесеними відповідними законами).

Положеннями статті 5 Закону України "Про публічні закупівлі" (в редакції станом на дату укладання спірних додаткових угод) визначено, що закупівлі здійснюються за такими принципами: добросовісна конкуренція серед учасників; максимальна економія, ефективність та пропорційність та пропорційність; відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель; недискримінація учасників та рівне ставлення до них; об`єктивне та неупереджене визначення переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі; запобігання корупційним діям і зловживанням.

Вказаний Закон передбачає, що договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного кодексу України та Господарського кодексу України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом (ч. 1 ст. 41 Закону).

За загальним правилом договір визнається недійсним з моменту його укладення (ч.1 ст.236 Цивільного кодексу України). Тому до спірних правовідносин щодо підстав недійсності додаткових угод до договору застосовується та редакція Закону "Про публічні закупівлі", яка була чинною на момент укладення таких угод. Тобто застосуванню підлягає Закону "Про публічні закупівлі" в редакції Закону №114-ІХ (з відповідними змінами).

Відповідно до ч.5 ст.41 Закону України "Про публічні закупівлі" (в редакції станом на дату укладання спірних додаткових угод) істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків:

1) зменшення обсягів закупівлі, зокрема з урахуванням фактичного обсягу видатків замовника;

2) збільшення ціни за одиницю товару до 10 відсотків пропорційно збільшенню ціни такого товару на ринку у разі коливання ціни такого товару на ринку за умови, що така зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю, - не частіше ніж один раз на 90 днів з моменту підписання договору про закупівлю. Обмеження щодо строків зміни ціни за одиницю товару не застосовується у випадках зміни умов договору про закупівлю бензину та дизельного пального, газу та електричної енергії;

3) покращення якості предмета закупівлі, за умови що таке покращення не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю;

4) продовження строку дії договору про закупівлю та строку виконання зобов`язань щодо передачі товару, виконання робіт, надання послуг у разі виникнення документально підтверджених об`єктивних обставин, що спричинили таке продовження, у тому числі обставин непереборної сили, затримки фінансування витрат замовника, за умови що такі зміни не призведуть до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю;

5) погодження зміни ціни в договорі про закупівлю в бік зменшення (без зміни кількості (обсягу) та якості товарів, робіт і послуг), у тому числі у разі коливання ціни товару на ринку;

6) зміни ціни в договорі про закупівлю у зв`язку зі зміною ставок податків і зборів та/або зміною умов щодо надання пільг з оподаткування - пропорційно до зміни таких ставок та/або пільг з оподаткування;

7) зміни встановленого згідно із законодавством органами державної статистики індексу споживчих цін, зміни курсу іноземної валюти, зміни біржових котирувань або показників Platts, ARGUS регульованих цін (тарифів) і нормативів, що застосовуються в договорі про закупівлю, у разі встановлення в договорі про закупівлю порядку зміни ціни;

8) зміни умов у зв`язку із застосуванням положень частини шостої цієї статті.

У зв`язку з необхідністю забезпечення потреб оборони під час дії правового режиму воєнного стану в Україні або в окремих її місцевостях можуть бути змінені істотні умови договору про закупівлю (після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі) замовником за яким є суб`єкт, визначений у частині першій статті 2 Закону України "Про особливості здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для гарантованого забезпечення потреб оборони", а саме: обсяг закупівлі, сума договору, строк дії договору та виконання зобов`язань щодо передання товару, виконання робіт, надання послуг.

У абзаці 2 ч.3 ст.6 Цивільного кодексу України визначено, що сторони в договорі не можуть відступити від положень актів цивільного законодавства, якщо в цих актах прямо вказано про це, а також у разі, якщо обов`язковість для сторін положень актів цивільного законодавства випливає з їх змісту або із суті відносин між сторонами.

Отже, Закон України "Про публічні закупівлі" встановлює імперативну норму, згідно з якою зміна істотних умов договору про закупівлю може здійснюватися виключно у випадках, визначених ст.41 Закону України "Про публічні закупівлі", а саме за п.2 ч.5 наведеної норми - у разі коливання ціни такого товару на ринку за умови, що така зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю, що надає сторонам право змінювати умови договору щодо збільшення ціни за одиницю товару до 10 відсотків пропорційно збільшенню ціни такого товару на ринку.

У п.11.1 розділу ХІ договору про закупівлю встановлено, що істотні умови цього договору не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами, крім випадків:

1) зменшення обсягів закупівлі, зокрема з урахуванням фактичного обсягу видатків замовника;

2) збільшення ціни за одиницю товару до 10 відсотків пропорційно збільшенню ціни такого товару на ринку у разі коливання ціни такого товару на ринку, за умови, що така зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі;

3) покращення якості предмета закупівлі, за умови що таке покращення не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі;

4) продовження строку дії договору та виконання зобов`язань щодо передання товару, виконання робіт, надання послуг у разі виникнення документально підтверджених об`єктивних обставин, що спричинили таке продовження, у тому числі обставин непереборної сили, затримки фінансування витрат замовника, за умови, що такі зміни не призведуть до збільшення суми, визначеної в договорі;

5) погодження зміни ціни в бік зменшення (без зміни кількості (обсягу) та якості товарів, робіт і послуг);

6) зміни ціни у зв`язку зі зміною ставок податків і зборів пропорційно до змін таких ставок;

7) зміни встановленого згідно із законодавством органами державної статистики індексу споживчих цін, зміни курсу іноземної валюти, зміни біржових котирувань або показників Platts, регульованих цін (тарифів) і нормативів, які застосовуються в договорі про закупівлю, у разі встановлення в договорі про закупівлю порядку зміни ціни.

Таким чином, відповідач повинен довести належними доказами наявність підстав для внесення змін до договору в частині збільшення ціни товару та для застосування п.2 ч.5 ст. 41 Закону України "Про публічні закупівлі".

Верховний Суд у постанові від 18.03.2021 у справі № 924/1240/18 з подібних правовідносин вказав, що у документі, який видає компетентна організація, має бути зазначена чинна ринкова ціна на товар і її порівняння з ринковою ціною станом на дату, з якої почалися змінюватися ціни на ринку, як у бік збільшення, так і у бік зменшення (тобто наявності коливання). Необхідність зазначення такої інформації зумовлюється також тим, що у випадку коливання цін зміни до договору про закупівлю вносяться з урахуванням показників коливання цін, що стали підставою для здійснення попередніх змін до договору. Кожна зміна до договору має містити окреме документальне підтвердження. Документ про зміну ціни повинен містити належне підтвердження викладених в ньому даних, проведених досліджень коливання ринку, джерел інформації тощо (п. 8.10 постанови).

Суд встановив, що станом на момент підписання договору сторони погодили всі істотні умови - предмет, ціну та строк виконання зобов`язань за договором відповідно до вимог ч.3 ст.180 Господарського кодексу України та Закону України "Про публічні закупівлі".

Необхідність укладення додаткових угод до договору обґрунтовано відповідачем збільшенням ціни товару (пального).

Відповідно до додаткових угод № 1, № 2 та № 3 фактично у період з 28.02.2022 по 17.04.2022 ціна за 1 літр бензину А-92 збільшилась з 29,67647грн за літр до 34,10грн, а ціна за 1 літр дизельного палива з 29,70грн до 37,43грн, що склало 14,9% від початкової вартості товару на бензин та 26% ціни на дизельне паливо. При цьому кількість поставки бензину зменшилась з 8500 літрів до 7395 літрів, а кількість поставки дизельного палива з 23000 літрів до 18870 літрів.

Згідно із листами-повідомленнями відповідача від 25.02.2022, 28.02.2022 та 14.04.2022 підставою збільшення ціни на пальне відповідно до укладених додаткових угод є цінові довідки Харківської торгово-промислової палати, зокрема:

- для укладення додаткової угоди № 1 від 28.02.2022 - цінова довідка Харківської торгово-промислової палати № 112/22 від 09.02.2022, в якій вказано, що рівень середнього значення роздрібної ціни станом на 24.01.2022 та на 09.02.2022 та зміна середнього значення роздрібної ціни станом на 09.02.2022, відносно 24.01.2022 (в %) на бензин А-92 становить +7,35% (з30.61грн до 32,86грн), на дизельне паливо - + 7,77% (з30,64 до 33,02грн);

- для укладення додаткової угоди № 2 від 01.03.2022 - цінова довідка Харківської торгово-промислової палати № 277/22 від 18.02.2022, в якій вказано про рівень середнього значення роздрібної ціни на бензин А-92, А-95 та дизельне паливо на території України станом на 31.01.2022 та 17.02.2022, а також зміну середнього значення роздрібної ціни станом на 17.02.2022 відносно 31.01.2021 (в %);

- для укладення додаткової угоди № 3 від 18.04.2022 - цінова довідка Харківської торгово-промислової палати № 330/22 від 31.03.2022, в якій вказано про рівень роздрібної ціни на дизельне паливо на території м. Харкова та Харківської області станом на 30.03.2022, а саме: 34,30 - 37,43грн.

Суд зазначає, що у вказаних довідках Харківської торгово-промислової палати інформація про динаміку цін на вказані найменування товарів відсутня, оскільки не має інформації про рівень цін за попередні періоди (дні, місяці, роки). Крім того, ці довідки носять довідково-інформаційний характер, не враховують умов контракту, термінів доставки та оплати.

Відповідач не надав суду жодного доказу щодо розміру ринкової ціни пального на дату укладення договору, що нівелює його посилання на значне збільшення такої ціни.

Отже, вищевказані документи не містять відомостей щодо динаміки ціни на предмет закупівлі, у них відсутній аналіз вартості пального на конкретну дату у порівнянні з попередніми періодами дати укладання договору, чи будь-які інші дані, які б підтверджували коливання ціни пального на ринку, у зв`язку з чим не містять належного обґрунтування для зміни істотних умов договору на підставі п.2 ч.5 ст.41 Закону України "Про публічні закупівлі".

Таким чином, необхідність внесення зазначених змін ціни не можна вважати обґрунтованою та такою, що підтверджена документально.

Суд також зазначає, що укладення додаткових угод до договору щодо зміни ціни на товар за відсутності підстав для цього, визначених Законом, тим самим спотворює результати торгів та нівелює економію, яку було отримано під час підписання договору.

Можливість зміни ціни договору внаслідок недобросовісних дій сторін (сторони) договору робить результат закупівлі невизначеним та тягне за собою неефективне використання бюджетних коштів, що є прямим порушенням принципів процедури закупівлі, визначених преамбулою та статтею 3 Закону України "Про публічні закупівлі".

Вказана правова позиція викладена у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 12.02.2020 у справі № 913/166/19.

Як зазначив Верховний Суд у складі колегії суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 18.06.2021 у справі № 927/491/19, передбачена законодавством про публічні закупівлі норма (ч.4 ст.36 Закону "Про публічні закупівлі") застосовується, якщо відбувається значне коливання (зростання) ціни на ринку, яке робить для однієї сторони договору його виконання вочевидь невигідним, збитковим. Для того, щоб за таких обставин не був розірваний вже укладений договір і щоб не проводити новий тендер, закон дає можливість збільшити ціну.

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду у постанові від 04.08.2021 у справі № 912/994/20 з подібних правовідносин виклав правову позицію про те, що перемога у тендері (закупівля за державні кошти) та укладення договору з однією ціною та її подальше підвищення шляхом так званого "каскадного" укладення додаткових угод є нечесною і недобросовісною діловою практикою з боку продавця (п. 57 постанови).

Верховний Суд у постанові від 12.09.2019 у справі № 915/1868/18 наголосив, що можливість зміни ціни договору внаслідок недобросовісних дій сторін (сторони) договору робить результат закупівлі невизначеним та тягне за собою неефективне використання бюджетних коштів, що є прямим порушенням принципів процедури закупівлі, визначених преамбулою та ст.3 Закону "Про публічні закупівлі".

Враховуючи вищенаведене, суд дійшов висновку, що при укладенні між Зачепилівською селищною радою та Товариством з обмеженою відповідальністю "Лівайн Торг" додаткових угод № 1 від 28.02.2022, № 2 від 01.03.2022 та № 3 від 18.04.2022 до договору № 23 від 25.02.2022, сторони не дотримали вимоги п.2 ч.5 ст.41 Закону України "Про публічні закупівлі", оскільки безпідставно змінили істотні умови договору, кожного разу при укладенні додаткових угод сторонами договору належним чином не обґрунтовано та документально не підтверджено коливання ціни пального в період виконання умов договору. Сторонами договору не підтверджено належними доказами коливання ціни пального і під час розгляду цієї справи.

Відповідно до ч.2 ст.16 Цивільного кодексу України, ст.20 Господарського кодексу України визнання правочину недійсним є способом захисту цивільних прав та інтересів. Частина 2 ст.20 Господарського кодексу України серед способів захисту визначає визнання недійсними господарських угод з підстав, передбачених законом.

За приписами ч.1 ст.203 Цивільного кодексу України зміст правочину не може суперечити цьому кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам.

У той же час, ч.1 ст.215 Цивільного кодексу України передбачено, що підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою-третьою, п`ятою та шостою ст. 203 цього кодексу.

Враховуючи те, що додаткові угоди № 1 від 28.02.2022, № 2 від 01.03.2022 та № 3 від 18.04.2022 до договору № 23 від 25.02.2022 укладено з порушенням вимог п.2 ч.5 ст.41 Закону України "Про публічні закупівлі", суд дійшов висновку про наявність правових підстав для визнання вказаних додаткових угод недійсними на підставі ч. 1 ст. 203, ч.1 ст.215 Цивільного кодексу України.

Що стосується позовних вимог в частині стягнення з відповідача надмірно сплачених за Договором № 23 від 25.02.2022 грошових коштів у розмірі 155 267,10грн, внаслідок укладених додаткових угод № 1 від 28.02.2022, № 2 від 01.03.2022 та № 3 від 18.04.2022 до договору, суд керується наступним.

Відповідно до ч. 1 ст. 216 Цивільного кодексу України недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю.

У разі недійсності правочину кожна із сторін зобов`язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину.

Недійсність окремої частини правочину не має наслідком недійсності інших його частин і правочину в цілому, якщо можна припустити, що правочин був би вчинений і без включення до нього недійсної частини (ст. 217 Цивільного кодексу України).

Враховуючи відповідні приписи законодавства, суд вважає обґрунтованою вимогу про стягнення з відповідача всього, що було отримано за додатковими угодами, які було визнано судом недійсними, а при проведенні відповідних розрахунків повинні бути братися ціни, встановлені сторонами в основному договорі.

Як вже було встановлено судом, у п.3.1 договору сторони погодили ціну товару, яка становить 935 350,00грн.

Відповідно до Специфікації до договору (додаток № 1) вартість бензину А-92 у кількості 8500 л за ціною 29,67647грн/л становить 252 250,00грн, дизельного палива у кількості 23000 л за ціною 29,70 грн/л становить 683 100,00грн.

Судом встановлено, що другим позивачем від відповідача фактично отримано бензин А-92 у кількості 7395л, вартістю 252 169,50грн та дизельне паливо у кількості 18870 л вартістю 682 994,10грн.

Факт поставки товару у вказаній кількості підтверджується видатковими накладними: № 0140/0000623 від 25.03.2022 на суму 341 000,00грн та № 0139/0000294 від 18.04.2022 на суму 594 163,60грн, наявними в матеріалах справи.

Другий позивач на виконання умов договору та додаткових угод до нього здійснив оплату поставленого пального на загальну суму 935 163,60грн, що підтверджується копіями платіжних доручень № 109 від 25.03.2022 на суму 34 100,00грн, № 72 від 25.03.2022 на суму 306 900,00грн, № 139 від 18.04.2022 на суму 69 734,50грн, № 105 від 18.04.2022 на суму 524 429,10грн.

Даний факт відповідачем не спростовано, в матеріалах справи такі докази також відсутні.

Прокурором здійснено розрахунок надмірно сплаченої відповідачу суми за договором № 23 від 25.02.2022, внаслідок зміни цін на підставі додаткових угод № 1 від 28.02.2022, № 2 від 01.03.2022 та № 3 від 18.04.2022, що були визнані судом недійсними, відповідно до якого другим позивачем надмірно сплачено бюджетних коштів на користь відповідача в розмірі 155 267,10грн.

Перевіривши розрахунок прокурора, суд дійшов висновку, що такий розрахунок є арифметично правильним та зробленим на підставі цін, що були погоджені сторонами в основному договорі та відповідно до кількості поставленого за договором товару, у зв`язку з чим позовні вимоги в частині стягнення з відповідача надмірно сплачених за договором № 23 від 25.02.2022 грошових коштів у розмірі 155 267,10грн є обґрунтованими, доведеними та такими, що підлягають задоволенню в повному обсязі.

За таких обставин позов прокурора є цілком обґрунтованим, доведеним та таким, що підлягає задоволенню в повному обсязі.

Витрати зі сплати судового збору, відповідно до ст.129 Господарського процесуального кодексу України, покладаються на відповідача.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.129, 232, 233, 236-238, 241 Господарського процесуального кодексу України, суд -

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити повністю.

Визнати додаткову угоду № 1 від 28.02.2022 до договору № 23 від 25.02.2022 на постачання бензину марки А-92 та дизельного палива, укладену між Зачепилівською селищною радою (64401, Харківська область, Красноградський район, смт Зачепилівка, вул. Центральна, 56, ) та Товариством з обмеженою відповідальністю "Лівайн Торг" (вул. Мандриківська, 47, офіс 503, м. Дніпро, Дніпропетровська область, 49000, ) - недійсною.

Визнати додаткову угоду № 2 від 01.03.2022 до договору № 23 від 25.02.2022 на постачання бензину марки А-92 та дизельного палива, укладену між Зачепилівською селищною радою (64401, Харківська область, Красноградський район, смт Зачепилівка, вул. Центральна, 56, ) та Товариством з обмеженою відповідальністю "Лівайн Торг" (вул. Мандриківська, 47, офіс 503, м. Дніпро, Дніпропетровська область, 49000, ) - недійсною.

Визнати додаткову угоду № 3 від 18.04.2022 до договору № 23 від 25.02.2022 на постачання бензину марки А-92 та дизельного палива, укладену між Зачепилівською селищною радою (64401, Харківська область, Красноградський район, смт Зачепилівка, вул. Центральна, 56, ) та Товариством з обмеженою відповідальністю "Лівайн Торг" (вул. Мандриківська, 47, офіс 503, м. Дніпро, Дніпропетровська область, 49000, ) - недійсною.

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Лівайн Торг" (вул. Мандриківська, 47, офіс 503, м. Дніпро, Дніпропетровська область, 49000, ) на користь Зачепилівської селищної ради (64401, Харківська область, Красноградський район, смт Зачепилівка, вул. Центральна, 56, ) надмірно сплачені грошові кошти у розмірі 155 267,10грн.

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Лівайн Торг" (вул. Мандриківська, 47, офіс 503, м. Дніпро, Дніпропетровська область, 49000, ) на користь прокуратури Харківської області (61050, м. Харків, вул. Богдана Хмельницького, буд. 4, код 02910108, банк отримувач: Державна казначейська служба України м. Київ, код 820172, рахунок UA0007171, код класифікації видатків бюджету 2800) судовий збір за подання позову у розмірі 10 736,00грн.

Видати накази після набрання рішенням законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне рішення складено "24" липня 2023 р.

Суддя Т.А. Лавренюк