ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19.07.2023 Справа № 917/1752/22

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Байбака О.І.

при секретарі судового засідання Чабан А.А.

розглянувши в порядку загального позовного провадження справу

за позовом Акціонерного товариства "Полтаваобленерго" (адреса: 36022, м. Полтава, вул. Старий Поділ, буд. 5; )
до Товариства з обмеженою відповідальністю "НВП "Комунтех" (адреса: 61166, м. Харків, пр.-т Науки, буд. 38; )
про стягнення 113574,38 грн.
за участю представників сторін:

позивача - Штепа Д. Ю. (довіреність);

відповідача Бєзяєв А. А. (ордер серії ВІ № 1135325 від 27.03.2023).

ВСТАНОВИВ:

Акціонерне товариство "Полтаваобленерго" (далі - позивач) звернулось до Господарського суду Полтавської області з позовною заявою, в якій просить суд стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "НВП "Комунтех" (далі - відповідач) 113574,38 грн, з яких:

92373,83 грн - пені;

21200,55 грн - штрафу.

Позов обґрунтовано з посиланням на порушення відповідачем умов договору на виконання проектних робіт № 3212 від 05.08.2021 щодо розроблення за замовленням позивача проектно-кошторисної документації з реконструкції електричних мереж та передачі цієї документації позивачу за актом приймання-передачі в передбачений договором строк, за що умовами договору передбачено відповідальність у вигляді сплати штрафних санкцій.

Ухвалою Господарського суду Полтавської області від 16.02.2023 наведену позовну заяву передано за підсудністю до Господарського суду Харківської області.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 07.04.2023 відкрито провадження у справі № 917/1752/22; справу постановлено розглядати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомленням (виклику) сторін, за наявними в справі матеріалами; запропоновано відповідачу подати відзив на позов в п`ятнадцятиденний строк з дня отримання даної ухвали; встановлено позивачу строк для подання відповіді на відзив протягом п`яти днів з дня отримання відзиву на позов; встановити відповідачу строк для подання заперечень на відповідь протягом п`яти днів з дня отримання відповіді на позов.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 27.04.2023 задоволено клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "НВП "Комунтех" (вх. № 10363 від 26.04.2023) про перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження; та призначено підготовче судове засідання на 22.05.2023.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 22.05.2023 підготовче засідання відкладено на 07.06.2023.

В процесі розгляду справи на стадії підготовчого провадження відповідач подав до суду відзив (вх. № 1515 від 06.02.2023), в якому просить суд у задоволенні позовних вимог відмовити повністю з посиланням на те, що між сторонами погоджено у додатковій угоді № 2 до договору строк виконання робіт до 30.09.2022, строк дії договору 30.11.2022. При цьому, як зазначає відповідач, саме позивач не приймав виконані відповідачем роботи, що підтверджується наявним між сторонами листуванням з приводу виконання робіт (виготовлення проектної документації).

Крім того, відповідач наполягає на недотриманні позивачем порядку досудового врегулювання спору, хоча такий порядок згідно з умовами договору є обов`язковим.

Також відповідач надав суду пояснення (вх. № 14125 від 05.06.2023) в яких звертає увагу суду на надмірність нарахованих позивачем штрафних санкцій, оскільки ціна договору складає 100955,00 грн, а штрафні санкції, нараховані до стягнення - 113574,38 грн., що є більше ніж ціна договору.

Позивач також надіслав до суду пояснення (вх. № 15197 від 14.06.2023), в яких наполягає на задоволенні позовних вимог з посиланням на те, що станом на 30.11.2022 відповідачем не виконані взяті на себе зобов`язання за договором, створена та погоджена проектно-кошторисна документація з позитивним експертним звітом позивачу у строк, визначений умовами договору, з урахуванням додаткової угоди № 2 до 30.09.2022, не передавалась. За таких обставин позивач наполягає на правомірності нарахування ним штрафних санкцій.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 19.06.2023 закрито підготовче провадження та призначити справу до судового розгляду по суті в судовому засіданні на 03.07.2023.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 03.07.2023 розгляд справи по суті відкладено на 19.07.2023.

У судове засідання 19.07.2023 прибули представники сторін.

Представник позивача наполягає на задоволенні вимог, викладених у позовній заяві.

Представник відповідача просить суд відмовити у задоволенні позову.

Перевіривши матеріали справи, оцінивши надані суду докази та доводи, суд встановив:

Як свідчать матеріали справи, 05.08.2021 між позивачем, як замовником, та відповідачем, як підрядником, укладено договір на виконання проектних робіт № 3212 (т. с. 1, а. с. 7-10), за умовами якого підрядник зобов`язався згідно з затвердженим замовником завданням на проектування, що є додатком № 1 до цього договору, розробити проектно-кошторисну документацію з реконструкції електричних мереж 0,38 і 6 кВ від ЗТП-211 (л-3) та від КТП-110 (Л-2) в м. Полтаві, погодити її в уповноважених на те органах, провести комплексну експертизу проектно-кошторисної документації та передати замовнику в строк, визначений цим договором (далі по договору - роботи), а замовник зобов`язався прийняти від підрядника результати робіт - створену та погоджену проектно-кошторисну документацію з позитивним експертним звітом комплексної експертизи та сплатити її вартість в порядку, що визначений цим договором.

Код робіт згідно з національним класифікатором України ДК 021:2015 «Єдиний закупівельний словник»: 71320000-7 послуги з інженерного проектування (п. 1.1 договору).

Пунктом 3.3 договору (в редакції додаткової угоди № 1 від 29.11.2021 (т. с. 1, а. с. 56) сторонами передбачено, що на момент укладення цього договору ціна робіт по договору відповідно до кошторисної документації (додаток № 2) становить 100955,00 грн.

Строк виконання робіт, передбачених цим договором становить до 30.09.2022. Зміна строків робіт відбувається виключно за згодою сторін у випадках, визначених цим договором (пункт 5.1. договору в редакції додаткової угоди № 2 від 27.06.2022).

Відповідно до п. 5.2.1. договору, підрядник зобов`язується в строки визначені цим Договором виконати Роботи передати Замовникові результати виконаних робіт. Здача-приймання проектно-кошторисної документації оформлюється підписанням обома Сторонами відповідного Акту здачі-приймання виконаних робіт, вишукувальних та додаткових робіт, який оформляється згідно Додатку Н Зміни №2 до ДСТУ Б Д.1.1-7. Адреса за якою відбувається здача-приймання викопаних Робіт: м, Полтава, вул. Старий Поділ, 5, AT «Полтаваобленерго».

Пунктом 5.2.2. договору передбачено, що по факту виконання робіт підрядник готує проект Акту приймання-передачі виконаних робіт та разом з розробленою, погодженою проектною документацією, позитивним висновком експертної організації передає Замовнику для розгляду та підписання. Підрядник передає замовнику проектну документацію викладено державною мовою України у чотирьох примірниках на паперових носіях та в електронному вигляді у форматах - PDF, TIFF, JPEG, Microsoft Office, dwg. Розмір окремого файлу проектно-кошторисної документації не повинен перевищувати за обсягом 49 Мб.

Згідно з п. 5.2.5. договору, датою виконання зобов`язань підрядника за цим договором є дата підписання обома сторонами акту здачі-приймання виконаних проектних, вишукувальних та додаткових робіт.

Згідно з п. 5.2 договору, підрядник зобов`язується в строки визначені цим договором виконати роботи та погодити результати виконаних робіт із замовником, передати замовникові результати виконаних робіт. Здача-приймання проектно-кошторисної документації оформлюються підписанням обома сторонами відповідного акту здачі-приймання виконаних проектних, вишукувальних та додаткових робіт. Датою виконання зобов`язань підрядника за цим договором є дата підписання обома сторонами акту здачі-приймання виконаних проектних, вишукувальних та додаткових робіт.

На підставі підпункту 6.3.1. п. 6.3. договору підрядник зобов`язаний виконати роботи в порядку, строки та на умовах, визначених цим договором, додержуючись вимог, що містяться у завданні на проектуванні та вимог нормативних актів, що звичайно ставляться до аналогічної проектно-кошторисної документації.

Відповідно до п. 7.2 договору у випадку порушення підрядником строку виконання Робіт, визначеного договором, підрядник сплачує замовнику пеню в розмірі 1,5% ціни робіт, з яких допущено прострочення виконання за кожний день прострочення, а за прострочення понад тридцять днів додатково стягується штраф у розмірі 21% ціни робіт, з яких допущено прострочення виконання.

Даний договір набирає чинності з моменту підписання його уповноваженими представниками сторін і скріплення печатками та діє до 30.11.2022 (п. 11.1 договору в редакції додаткової угоди № 2 від 27.06.2022).

Станом на 30.11.2022 відповідач не виконав своїх зобов`язань щодо передачі позивачу результатів виконаних робіт за Актом приймання-передачі виконаних робіт разом з розробленою, погодженою проектною документацією, позитивним висновком експертної організації

12.12.2022 позивач на адресу відповідача надіслав вимога №10.72/7136 від 12.12.2022, в якій повідомив відповідача про відмову від договору та від прийняття робіт, а також вимагав у 7-ми денний строк сплатити штрафні санкції в розмірі 113574,38 грн.

Однак, відповідач відповіді на вимогу не надав, штрафні санкції не сплатив.

Обставини щодо стягнення штрафних санкцій в примусовому порядку стали підставами для звернення позивача до суду з позовом у даній справі.

Надаючи правову кваліфікацію відносинам, що стали предметом спору, суд виходить з наступного:

Відповідно до ч. 1 ст. 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

За умовами ст. 73 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Згідно з ч. 1, 2 ст. 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Згідно з ч. 1 ст. 509 ЦК України, зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Відповідно до положень ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Відповідно ч. 1 ст. 530 ЦК України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Статтями 626-627 ЦК України передбачено, що договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Відповідно до ст. 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Статтею 638 ЦК України передбачено, що договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.

Частиною 1 ст. 887 ЦК України передбачено, що за договором підряду на проведення проектних та пошукових робіт підрядник зобов`язується розробити за завданням замовника проектну або іншу технічну документацію та (або) виконати пошукові роботи, а замовник зобов`язується прийняти та оплатити їх.

Відповідно до ст. 890 ЦК України підрядник зобов`язаний, зокрема, передати замовникові готову проектно-кошторисну документацію та результати пошукових робіт.

За змістом ст. ст. 598, 599 ЦК України, 202 ГК України зобов`язання припиняється частково або у повному обсязі на підставах, встановлених договором або законом; припинення зобов`язання на вимогу однієї із сторін допускається лише у випадках, встановлених договором або законом; зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином.

Стаття 610 ЦК України вказує на те, що порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Згідно з ст. 611 ЦК України, у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом.

Згідно з ч. 1 ст. 230 ГК України штрафними санкціями у цьому Кодексі визнаються господарські санкції у вигляді грошової суми (неустойка, штраф, пеня), яку учасник господарських відносин зобов`язаний сплатити у разі порушення ним правил здійснення господарської діяльності, невиконання або неналежного виконання господарського зобов`язання.

Статтею 549 ЦК України визначено, що неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання.

Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання.

Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

В даному випадку, (п. 5.1. в редакції додаткової угоди № 2 від 27.06.2022) строк виконання відповідачем робіт, передбачених цим договором, становить до 30.09.2022 (п. 5.1. в редакції додаткової угоди № 2 від 27.06.2022). Зміна строків робіт відбувається виключно за згодою сторін у випадках, визначених цим договором. Іншого узгодженого сторонами строку виконання робіт матеріали справи не містять.

Пунктом 5.2.2. договору передбачено обов`язок відповідача по факту виконання робіт за договором виготовити Акт приймання-передачі виконаних робіт та разом з розробленою, погодженою проектною документацією, позитивним висновком експертної організації передати їх позивачу для розгляду та підписання Акту.

Разом з тим, матеріали справи не містять належних доказів та допустимих доказів виконання відповідачем своїх зобов`язань за договором щодо передачі позивачу результатів виконаних робіт які засвідчені позитивним висновком експертної організації за Актом приймання передачі.

При цьому, суд вважає безпідставними посилання відповідача на те, що фактично проектна документація ним виготовлена (про що відповідачем надано її копію для залучення до матеріалів справи), оскільки, як вже зазначалося, пунктом 5.2.2. договору передбачено обов`язок відповідача не тільки виготовити проекту документацію, а і погодити її в експертній організації, виготовити акт приймання передачі та направити разом з цим актом проекту документацію разом з позитивним експертним висновком на адресу позивача для розгляду та підписання акту, чого в даному випадку відповідачем зроблено не було.

Доводи відповідача про те, що свої зобов`язання з виготовлення проектної документації ним прострочено у зв`язку з нібито ненаданням позивачем необхідних інформаційних та технічним даних суд також вважає безпідставними, оскільки згідно з п. 1.6 договору сторонами погоджено, що документація, яка передається замовником згідно з завданням на проектування (додатком 1) є достатньою для своєчасного та в повному обсязі виконання підрядником робіт по договору.

Також суд критично ставиться до посилань відповідача на його неодноразове звернення до позивача з пропозицією звернутись до сторонньої експертної організації, яка б надала оцінку виконаним роботам, оскільки згідно з пунктом 6.3.8 договору обов`язок щодо проведення комплексної експертизи проектно-кошторисної документації покладається на підрядника (відповідача). Таким чином, відповідач, як підрядник, зобов`язаний був самостійно провести комплексну експертизу такої документації та після чого передати її позивачеві. Проте, доказів проведення такої експертизи матеріали справи також не містять, а відповідачем до суду не надано.

Також не звільняють відповідача від відповідальності за порушення умов договору доводи відповідача про те, що ним на адресу позивача нібито вже надсилалась більша частина робіт, яка передбачена договором, оскільки умовами договору не передбачено поетапне виконання робіт, порядок їх прийняття, а також строки для кожного етапу окремо.

За результатами розгляду справи судом встановлено, що відповідач у порушення умов договору та положень вищенаведеного законодавства допустив прострочення виконання робіт за договором, в т. ч. тривалістю 61 день, а саме: з 01.10.2022 по 30.11.2022, як про це зазначає позивач в позовній заяві

Відповідно до п. 7.2 договору у випадку порушення підрядником строку виконання Робіт, визначеного договором, підрядник сплачує замовнику пеню в розмірі 1,5% ціни робіт, з яких допущено прострочення виконання за кожний день прострочення, а за прострочення понад тридцять днів додатково стягується штраф у розмірі 21% ціни робіт, з яких допущено прострочення виконання.

Таким чином, дії доводи позивача про можливість нарахування штрафних санкцій за допущені прострочення суд визнає правомірними. Як вже зазначалося, позивачем за вказаний вище період прострочення нараховано відповідачу 92373,83 грн пені та 21200,55 грн штрафу.

Перевіривши здійснений позивачем розрахунок, суд констатує його арифметичну вірність.

Однак, при вирішення питання про стягнення зазначених штрафних санкцій, суд зазначає наступне.

Частиною першою статті 233 ГК України передбачено, що у разі якщо належні до сплати штрафні санкції надмірно великі порівняно зі збитками кредитора, суд має право зменшити розмір санкцій.

У частині третій статті 551 ЦК України передбачено, що розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду, якщо він значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, які мають істотне значення.

Неустойка має на меті, в першу чергу, стимулювати боржника до виконання основного грошового зобов`язання та не може бути непомірним тягарем для споживача і джерелом отримання невиправданих додаткових прибутків для кредитора (рішення Конституційного Суду України від 11.07.2013 №7-рп/2013). Наявність у кредитора можливості стягувати із споживача надмірні грошові суми як неустойку спотворює її дійсне правове призначення.

Основними засадами цивільних правовідносин є справедливість, добросовісність, розумність (п. 6 ст. 3 ЦК України).

У відповідності до наведених правових норм інститут зменшення неустойки (пені та штрафу) є механізмом забезпечення балансу інтересів сторін порушеного зобов`язання. Він покликаний протидіяти необґрунтованому збагаченню однією із сторін за рахунок іншої. Цей інститут спрямований на забезпечення цивільно-правових принципів рівності і балансу інтересів сторін. Право на зменшення пені направлене на захист слабшої сторони договору, яка в силу зацікавленості в укладені договору, монополістичного положення контрагенту на ринку, відсутності часу чи інших причин не має можливості оскаржити включення в договір завищених санкцій.

При цьому, ні у зазначених нормах, ні в чинному законодавстві України не міститься переліку виняткових випадків (обставин, які мають істотне значення), за наявності яких господарським судом може бути зменшено неустойку, тому вирішення цього питання покладається безпосередньо на суд, який розглядає відповідне питання з урахуванням всіх конкретних обставин справи в їх сукупності.

Згідно з правовим висновком, що сформульований Верховним судом у постанові від 18.03.2020 у справі № 902/417/18 (провадження № 12-79гс19), з огляду на компенсаційний характер заходів відповідальності у цивільному праві та виходячи з принципів розумності, справедливості та пропорційності, суд за певних умов може зменшити розмір як неустойки, штрафу, так і процентів річних за час затримки розрахунку відповідно до статті 625 ЦК України, оскільки всі вони спрямовані на відновлення майнової сфери боржника.

Велика Палата Верховного Суду у постанові № 902/417/18 від 18.03.2020 зокрема зазначила, що якщо відповідальність боржника перед кредитором за неналежне виконання обов`язку щодо своєчасного розрахунку не обмежена жодними межами, а залежить виключно від встановлених договором процентів (штрафу, пені, річних відсотків), то за певних обставин обсяг відповідальності може бути нерозумним з огляду на ного непропорційність наслідкам правопорушення. Він може бути несправедливим щодо боржника, а також щодо третіх осіб, оскільки .майновий тягар відповідних виплат може унеможливити виконання боржником певних зобов`язань, зокрема з виплати заробітної плати своїм працівникам та іншим кредиторам, тобто цей тягар може бути невиправдано обтяжливим чи навіть непосильним. У таких випадках невизнання за судом права па зменшення розміру відповідальності може призводити до явно нерозумних і несправедливих наслідків. Тобто має бути дотриманий розумний баланс між інтересами боржника та кредитора.

В даному випадку, загальна вартість робіт за договором складає 100955 грн. При цьому, розмір нарахованих позивачем штрафних санкцій складає 113 574,38 грн. (92373,83 грн. пені та 21200,55 грн. штрафу). Таким чином, розмір нарахованих позивачем штрафних санкцій перевищує загальну вартість робіт за договором.

При цьому, до матеріалів справи відповідачем додано певну частину проектної документації виготовленої ним на виконання умов договору, Крім того, матеріали справи містять докази узгодження певних технічних питань що виникали в процесі виконання відповідачем робіт за договором. Зазначене засвідчує факт виконання відповідачем певної частини зобов`язань за договором, з метою чого відповідачем було витрачено певний час, оплачено працю працівників, понесено інші необхідні витрати, тощо.

Окрім того, періодом прострочення за який позивачем нараховано штрафні санкції є 01.10.2022-30.11.2022, тобто час коли велись постійні обстріли міста Харкова військами держави агресора (цей факт є загальновідомим, а тому доведенню не потребує), що в свою чергу значно ускладнило ведення господарської діяльності всіма суб`єктами господарювання що здійснюють свою діяльність в місті Харків, де також зареєстроване і підприємство відповідача.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про те, що наразі існують об`єктивні обставини, які в сукупності свідчать про те, що належні до сплати штрафні санкції в загальному розмірі є надмірно великі порівняно з можливими збитками кредитора, Їх сплата в заявленому до стягненні розмірі як не відповідатиме принципам розумності, добросовісності, справедливості, так і призведе до порушення балансу майнових інтересів сторін зобов`язання, спотворить мету неустойки, перетворивши її зі стимулу належного виконання зобов`язань на спосіб отримання невиправданих додаткових прибутків для кредитора, ставши при цьому непомірним тягарем для боржника (відповідача).

Суд об`єктивно оцінивши даний випадок, приймає до уваги всі обставини неналежного виконання зобов`язання відповідачем, надаючи оцінку всім вищевикладеним обставинам справи в їх сукупності, враховуючи інтереси обох сторін, виходячи із загальних засад, встановлених у статті 3 ЦК України, а саме, справедливості, добросовісності та розумності, та з метою забезпечення оптимального балансу інтересів сторін у спорі та запобіганню настанню негативних наслідків як для позивача, так і для відповідача, дійшов висновку про необхідність зменшення нарахованої позивачем до стягнення пені на 70% від заявленого до стягнення розміру.

За таких обставин, за результатами розгляду справи заявлений позов підлягає задоволенню частково, а з відповідача на користь позивача підлягають стягненню 27712,14 грн. пені та 21200,55 грн. штрафу.

В іншій частині позову слід відмовити з викладених вище підстав та мотивів.

Здійснюючи розподіл судових витрат, суд керується положеннями ст. ст. 123, 129, 130 ГПК України.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 129 ГПК України, у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

За таких обставин, з відповідача на користь позивача також підлягають стягненню 1068,48 грн судового збору.

Керуючись ст. ст. 73-74, 76-80, 123, 126, 129, 232-233, 237-238, 244 ГПК України, господарський суд, -

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити частково.

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "НВП "Комунтех" (адреса: 61166, м. Харків, пр.-т Науки, буд. 38; ) на користь Акціонерного товариства "Полтаваобленерго" (адреса: 36022, м. Полтава, вул. Старий Поділ, буд. 5; ):

27712,14 грн - пені;

21200,55 грн - штрафу;

1068,48 грн - судового збору.

В іншій частині позову відмовити.

Видати наказ після набрання рішенням законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційну скаргу на рішення суду може бути подано в строки та в порядку визначеному ст. 256, 257 ГПК України з урахуванням п. 17.5 Перехідних положень ГПК України.

Повне рішення складено "28" липня 2023 р.

Суддя О.І. Байбак