ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД СУМСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

27.07.2023м. СумиСправа № 920/864/23

Господарський суду Сумської області у складі судді Заєць С.В., перевіривши матеріали позовної заяви від 19.07.2023 № 1907/2 (вх. № 2756 від 25.07.2023)

за позовом Тростянецької міської ради (вул. Миру, буд 6, м. Тростянець, Охтирський район, Сумська область, 42600, ),

до відповідачів 1. Управління державної інспекції архітектури та містобудування України в Сумській області (вул. Шишкарівська, 9, м. Суми)

2. ОСОБА_1 (

АДРЕСА_1 , код ЄДРПОУ НОМЕР_1 );

про скасувати декларацію про готовність об`єкта до експлуатації та припинення права власності

УСТАНОВИВ:

25.07.2023 Тростянецька міська рада звернулася до господарського суду з позовом відповідно до вимог якого позивач просить суд:

1. Скасувати декларацію про готовність об`єкта до експлуатації реконструкція мансардного та підвального поверху по АДРЕСА_2 , зареєстрованого в Управлінні Державної архітектурно-будівельної інспекції в Сумській області від 01.12.2015 року реєстраційний номер - СМ97.

2. Припинити право власності за ОСОБА_1 на нерухоме майно, зареєстроване в Державному реєстрі речових прав на приміщення мансардного та підвального поверху по АДРЕСА_2 .

Дослідивши матеріали позовної заяви та додані до неї документи, суд дійшов висновку, що позовну заяву слід залишити без руху та надати позивачу час для усунення недоліків, встановлених при подані позовної заяви, виходячи з наступного.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 162 ГПК України позовна заява повинна містити, зокрема, зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Відповідно до ч. 1 ст. 163 ГПК України ціна позову визначається: 1) у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, або сумою, оспорюваною за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку; 2) у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; 3) у позовах, які складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.

Згідно п. 2 ч. 1 ст. 164 ГПК України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують, зокрема, сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 2 ст. 123 ГПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Згідно ч. 1 ст. 3 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» з 1 січня 2023 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 2684 грн.

Згідно п.п. 1 п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до п.п. 1 п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру ставка судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Велика Палата Верховного Суду у п. 52, 54-57 постанови від 25.08.2020 у справі № 910/13737/19 зазначила, що майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці.

Тобто будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього.

Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (пункт 8.12 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26 лютого 2019 року у справі № 907/9/17, провадження № 12-76гс18).

Натомість до позовних заяв немайнового характеру відносяться вимоги, які не підлягають вартісній оцінці. Під немайновим позовом слід розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці.

Предметом позову у даній справі є скасування декларації про готовність об`єкта до експлуатації та припинення права власності.

Відповідно до п. 2.2.1 постанови Пленуму Вищого господарського суду України "Про деякі питання практики застосування розділу VI Господарського процесуального кодексу України" № 7 від 21.02.2013 судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, витребування або повернення майна у позадоговірних зобов`язаннях (у тому числі в зв`язку з вимогами, заснованими на приписах частини п`ятої статті 216, статті 1212 Цивільного кодексу України тощо), - як рухомих речей, так і нерухомості, - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. При цьому суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки такий обов`язок покладається на позивача (в тому числі і в тих випадках, коли правові наслідки у вигляді повернення майна застосовуються з ініціативи господарського суду, наприклад, при визнанні договору недійсним).

Враховуючи вищевикладене, позовна вимога про скасування декларації про готовність об`єкта до експлуатації є вимогою немайнового характеру, а позовні вимоги щодо припинення права власності відповідача на нерухоме майно, є вимогою майнового характеру.

Позивачем у даній справі заявлено одну вимогу немайнового характеру та одну вимогу майнового характеру, а саме: скасування декларації про готовність об`єкта до експлуатації (вимога немайнового характеру), припинення права власності за відповідачем на нерухоме майно (вимога майнового характеру).

Враховуючи вищевикладене, судовий збір у даному випадку повинен бути сплачений, виходячи зі ставок судового збору, встановлених законом, як для вимог немайнового характеру (одна вимога), так і для вимог майнового характеру (одна вимога).

Отже, судовий збір за розгляд вимоги немайнового характеру про скасування декларації про готовність об`єкта до експлуатації становить 2684 грн., судовий збір за розгляд вимоги майнового характеру про припинення права власності за відповідачем ( ОСОБА_1 ) на нерухоме майно становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

При цьому, суд позбавлений можливості встановити розмір судового збору за даною майновою вимогою, оскільки позивачем в порушення п. 3 ч. 3 ст. 162 ГПК України не зазначено ціну позову за позовною вимогою про припинення права власності за відповідачем на нерухоме майно (не зазначено вартість майна).

Доказів сплати позивачем судового збору за подання даного позову позивачем не надано.

З огляду на зазначене, позивачам необхідно зазначити ціну позову за позовною вимогою про припинення права власності за ОСОБА_1 на нерухоме майно та, виходячи з ціни позову, здійснити сплату судового збору за даною позовною вимогою.

Окрім цього, судом під час перевірки матеріалів справи встановлено, що позивачем не дотримано вимог п. 4 ч. 3 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України, оскільки в прохальній частині позову не зазначено зміст позовних вимог щодо кожного з 2 (двох) відповідачів указаних в позові.

Тобто, фактично позивачем заявлено вимоги не до кожного з двох відповідачів, які визначені ним на першому аркуші позову, а до одного з відповідачів, при чому до якого саме, позивач в прохальній частині позову не визначає.

Також позивачем не зазначено підстав об`єднання в одній позовній заяві двох позовних вимог.

Окрім іншого суд звертає увагу на те що позивачем в порушення ч. 3 п.2 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України не зазначено ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України щодо відповідачів.

Також, судом під час перевірки матеріалів справи встановлено, що позовну заяву підписано представником позивача Наталія Ковальова.

Проте до позовної заяви на підтвердження повноважень Наталії Ковальової не надано доказів.

Виходячи із зазначеного, суд не може дійти однозначного висновку, щодо обсягу повноважень ОСОБА_2 на представлення інтересів позивача.

У відповідності до п.1, 2 ст.174 ГПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З урахуванням викладених обставин суд залишає позовну заяву без руху, позивачу надається строк для усунення недоліків позовної заяви (зазначення ціни позову за позовною вимогою про припинення права власності за ОСОБА_1 на нерухоме майно, з наданням відповідних документів в підтвердження ціни позову акту оцінки майна, інше та, виходячи з ціни позову, здійснити сплату судового збору за подання позову; викладення змісту позовних вимог щодо кожного з двох відповідачів, визначених у позові самим позивачем; зазначено підстав об`єднання в одній позовній заяві двох позовних вимог; зазначення коду ЄДРПОУ щодо відповідачів; надання належних доказів в підтвердження повноважень Наталії Ковальової підписувати позовну заяву) у продовж 7-ми днів з дня отримання даної ухвали суду.

Керуючись ст. 162, 164, 174, 234, 235 ГПК України, господарський суд

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву від 19.07.2023 № 1907/2 (вх. № 2756 від 25.07.2023) Тростянецької міської ради до ОСОБА_1 та Управління державної інспекції архітектури та містобудування України в Сумській області - залишити без руху.

2. Надати позивачам строк - протягом 7-ми днів з дня вручення йому цієї ухвали для усунення недоліків позовної заяви.

3. Зазначити позивачу спосіб усунення недоліків позовної заяви, а саме шляхом:

- зазначення ціни позову за позовною вимогою про припинення права власності за ОСОБА_1 на нерухоме майно, з наданням відповідних документів в підтвердження ціни позову акту оцінки майна, інше та, виходячи з ціни позову, здійснити сплату судового збору за подання позову;

- викладення змісту позовних вимог щодо кожного з двох відповідачів, визначених у позові самим позивачем;

- зазначено підстав об`єднання в одній позовній заяві двох позовних вимог;

- зазначення коду ЄДРПОУ щодо відповідачів;

- надання належних доказів в підтвердження повноважень Наталії Ковальової підписувати позовну заяву

Роз`яснити, що якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 176 цього Кодексу.

Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Ухвалу складено та підписано суддею 27.07.2023.

Суддя С.В. Заєць