ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ВОЛИНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

25 липня 2023 року Справа № 903/301/23 (903/353/23)
Господарський суд Волинської області у складі:

головуючого судді Гарбара Ігоря Олексійовича

секретар судового засідання Гандзілевська Яна Вікторівна

за участю представників сторін:

позивач: Черкавський С.М.

від позивача: Кондратюк В.В. ордер серія АС №1056821 від 27.03.2023

від відповідача: Бордюженко Е.Р. ордер серія АС №1059863 від 09.05.2023

третя особа: Ралець М.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Луцьку у приміщенні Господарського суду Волинської області справу №903/301/23 (903/353/23) за позовом ОСОБА_1 до Садівничого товариства Промінь, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача ОСОБА_2 , про визнання конференції такою, що не відбулася та про визнання незаконним та скасування рішень прийнятих на конференції цього садівничого товариства,

ВСТАНОВИВ:

23.03.2023 ОСОБА_1 звернувся з заявою про забезпечення позову, в якій просив забезпечити позов, а саме заборонити державним реєстраторам вчиняти реєстраційні дії в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань щодо відомостей, що стосуються Садівничого товариства «Промінь» (45660 , вул. Садова, 435 «О», лінія 9, село Промінь Луцького району, Волинської області, код. ) стосовно змін керівника, органів управління, підписантів, членів.

Ухвалою суду від 24.03.2023 заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову (до подачі позовної заяви) по справі №903/301/23, задоволено. Заборонено державним реєстраторам вчиняти реєстраційні дії в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань щодо відомостей, що стосуються Садівничого товариства «Промінь» (нова адреса: 45660, вул. Садова, 435 «О», лінія 9, село Промінь Луцький район, Волинська область, ; адреса в реєстрі: вул. Садова, «О», Господарський двір, лінія 9, село Промінь, Луцький район, Волинська область, 45660, ) стосовно змін керівника, органів управління, підписантів, членів.

03.03.2023 ОСОБА_1 надіслав на адресу суду позов до Садівничого товариства Промінь, в якому просить суд:

Визнати незаконним та скасувати рішення конференції Садівничого товариства ПРОМІНЬ () від 19.03.2023:

- про затвердження звіту голови ревізійної комісії про результати проведеної перевірки фінансово-господарської діяльності товариства за звітний період;

- про встановлення розміру членських внесків на 2023 рік;

- про затвердження штатного розпису на 2023 рік;

- про затвердження кошторису по надходженню та видатках на 2023 рік;

- про оплату за електроенергію;

- про затвердження списку садоводів із заборгованістю по сплаті членських внесків за три і більше років по вилученню земельних ділянок та виключення їх з членів товариства;

- про звільнення голови правління ОСОБА_1 ;

- про обрання головою правління ОСОБА_2 ;

- про вибори членів правління;

- про вибори членів ревізійної комісії;

- про скасування Порядку реєстрації кандидатів на посаду Голови правління, у члени Правління та Ревізійної комісії.

В обґрунтування позовних вимог зазначає, що під час оголошення 19.03.2023 реєстраційною комісією результатів реєстрації, член товариства ОСОБА_2 , яка обізнана з положеннями Статуту Товариства, в т.ч. в силу перебування на посаді голови ревізійної комісії, самовільно завадила оголошенню результатів реєстрації.

Зі статуту слідує, що приймати участь в конференції і відповідно голосувати за прийняття рішення можуть лише ті делегати та садоводи, які зареєструвались для участі в конференції.

В садівничому товаристві Промінь налічується 1931 член садівничого товариства. Відтак з урахуванням представництва делегатами двадцяти членів товариства кількість делегатів, які могли прийняти участь в конференції становила 97.

Отже, позивач доводить, що для участі в конференції 19.03.20123 не зареєструвався жоден делегат, лише виключно 153 члени садівничого товариства, які не були уповноважені представляти інших членів товариства.

Ухвалою суду від 10.04.2023 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження.

27.04.2023 третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача ОСОБА_2 надіслала на адресу суду відзив на позовну заяву, в якому просить суд в задоволенні позову відмовити повністю.

09.05.2023 представник позивача подав до суду заяву про збільшення позовних вимог, в якій просив суд:

1. Визнати такою що не відбулась конференції Садівничого товариства ПРОМІНЬ від 19.03.2023;

2. Визнати незаконним та скасувати рішення конференції Садівничого товариства ПРОМІНЬ від 19.03.2023:

- про затвердження звіту голови ревізійної комісії про результати проведеної перевірки фінансово-господарської діяльності товариства за звітний період;

- про встановлення розміру членських внесків на 2023 рік;

- про затвердження штатного розпису на 2023 рік;

- про затвердження кошторису по надходженню та видатках на 2023 рік;

- про оплату за електроенергію;

- про затвердження списку садоводів із заборгованістю по сплаті членських внесків за три і більше років по вилученню земельних ділянок та виключення їх з членів товариства;

- про звільнення голови правління ОСОБА_1

- про обрання головою правління ОСОБА_2

- про вибори членів правління;

- про вибори членів ревізійної комісії;

- про скасування Порядку реєстрації кандидатів на посаду Голови правління, у члени Правління та Ревізійної комісії.

Протокольною ухвалою від 09.05.2023 зобов`язано позивача надати обґрунтовані письмові пояснення з посиланням на норми процесуального права, щодо заяви про збільшення позовних вимог. Розгляд справи в підготовчому судовому засіданні відкладено на 30.05.2023 о 10:00 год.

30.05.2023 представник позивача подав до суду заяву про доповнення позовних вимог.

Протокольною ухвалою від 30.05.2023 розгляд справи у підготовчому судовому засіданні відкладено на 13.06.2023 на 14.30 год. Запропоновано представнику відповідача та третій особі до наступного судового засідання подати письмові пояснення на заяву позивача про збільшення позовних вимог та заяву про доповнення.

09.06.2023 третя особа надіслала до суду пояснення щодо зміни позивача предмета позову.

13.06.2023 представник відповідача подала клопотання, яким долучила додаткові докази.

Відповідно до п.2 ч.2 ст.46 ГПК України, крім прав та обов`язків, визначених у статті 42 цього Кодексу, зокрема, позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог - до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Протокольною ухвалою від 13.06.2023 суд приєднав до матеріалів справи заяву про збільшення позовних вимог та заяву про доповнення позовних вимог до матеріалів справи. Постановлено подальший розгляд проводити з уточнених позовних вимог. Розгляд підготовчого провадження закрив та призначити розгляд справи по суті на 12.07.2023 на 14:30 год.

Представник позивача 12.07.2023 подав до суду клопотання про відкладення розгляду справи, в зв`язку з неможливістю прибути в судове засідання, оскільки приймає участь у іншому судовому засіданні в Рівненському міському суді.

12.07.2023 представник третьої особи подала заяву, в якій вказала, що позивачем вибрано неналежний спосіб захисту, оскільки такі рішення підлягають визнанню недійсними, а тому просить відмовити в задоволенні позову.

Ухвалою суду від 12.07.2023 розгляд справи відкладено на 25.07.2023 о 14:30 год.

В судовому засіданні позивач та представник позивача просили позов задовольнити, оскільки для участі в конференції 19.03.20123 не зареєструвався жоден делегат, лише виключно члени садівничого товариства, які не були уповноважені представляти інших членів товариства.

Представник відповідача в судовому засіданні просила позов задовольнити, оскільки всупереч порядку реєстрації на посаду Голови правління, у члени Правління та Ревізійної комісії, обрана головою товариства ОСОБА_2 , обрані членами правління ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 і ОСОБА_9 , а також обрані членами ревізійної комісії ОСОБА_10 , ОСОБА_11 і ОСОБА_12 не подавали правлінню заяви про включення їх у реєстр кандидатів на відповідні посади і відповідно не були включені у такі реєстри, А відтак зазначені особи не могли бути обрані головою правління товариства, членами правління та ревізійної комісії товариства.

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача ОСОБА_2 в судовому засіданні просила в задоволенні позову відмовити, оскільки вважає позов безпідставним. Однак, в судовому засіданні зазначила, що збори по вибору делегатів не проводились.

Заслухавши пояснення позивача, представника позивача, представника відповідача та третьої особи, дослідивши матеріали справи, господарський суд прийшов до наступного висновку.

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 є членом Садівничого товариства «Промінь», що підтверджується членським квитком садовода №338 від 01.06.2011 (а.с.15).

У 2013 році конференцією садівничого товариства «Промінь» ОСОБА_1 був обраний головою правління цього товариства (витяг з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, а.с.26).

В подальшому неодноразово переобирався головою правління, що підтверджується протоколами конференції СТ «Промінь».

20.03.2021 рішенням звітно-виборної конференції садівничого товариства «Промінь» Черкавського С.М. обрано головою правління товариства (копія протоколу конференції від 20.03.2023, а.с.62-63).

Разом з цим, конференцією СТ «Промінь» затверджено Порядок реєстрації кандидатів на посаду Голови правління, у члени Правління та Ревізійної комісії (а.с.64), у відповідності до якого:

1.Реєстрацію кандидатів здійснює діюче Правління садівничого товариства шляхом внесення кандидатів у Реєстри.

2. Початок реєстрації розпочинається з 1 лютого року, що передує звітно-виборній конференції та закінчується у переддень останнього підготовчого до конференції засідання Правління.

3. Оголошення про початок реєстрації та дату останнього підготовчого до конференції засідання Правління вивішується на дошках оголошень та на сайті товариства не пізніше 1 лютого.

4. Правління готує початково три види бланків реєстрів (але не менше) з вказанням: «Реєстр кандидатів на голову Правління», «Реєстр кандидатів у члени Правління», «Реєстр кандидатів у члени ревізійної комісії».

5. Реєстр кандидатів на голову Правління» єдиний куди вноситься усі кандидати.

6. «Реєстр кандидатів у члени Правління» та «Реєстр кандидатів у члени ревізійної комісії» виготовляються початково у трьох екземплярах (окремо для кандидатів членів Правління та окремо для кандидатів членів Ревізійної комісії) з відміткою «Список 1» «Список 2» «Список 3». Кожен список обмежений: для Правління 9-ма позиціями, для Ревізійної комісії 3-ма позиціями. За наявності більшої кількості кандидатів кількість Списків може бути збільшена, але не більше ніж по 5.

7. Для здійснення реєстрації кандидати подають заяву (заяви) адресовану Правлінню товариства СТ «Промінь» про включення у реєстр кандидатів. У заяві вказується ПІП, номер садової ділянки, інформація про бажання включення до конкретного Реєстру та конкретного Списку. В заяві кандидата на Голову правління обов`язково додатково вказуються: рівень освіти (дипломи, атестати), короткий опис досвіду роботи та технічної компетенції (обслуговування електроустановок, водорозподільчих мереж, охорони праці), наявність та можливість використання власного транспортного засобу для потреб технічного обслуговування товариства. В заяві кандидата у Ревізійну комісію обов`язково додатково вказуються: наявність фінансової, економічної чи бухгалтерської освіти та досвід фінансово-господарської діяльності.

8. Заява (заяви) подаються особисто Голові діючого правління з пред`явленням посвідчення підтвердження особи та квитка члена товариства СТ «Промінь» у прийомні дні в адміністративно-господарському приміщенні СТ «Промінь». Голова Правління візує заяви «прийнято та до розгляду на засіданні Правління».

9. Перед поданням заяви кандидат має ознайомитись з наявними реєстрами та вказати у заяві номер Реєстру та Списку у якому бажає здійснювати повноваження.

10. Можливе подання колективних заяв з включенням кандидатів у вибраний Список (для кандидатів у члени виборних органів).

11. Розгляд заяв та перевірку достовірності даних вказаних кандидатами на відповідність положенням Статуту відбувається на черговому засіданні Правління. Підтвердження відповідності закріплюється голосуванням та внесенням рішення у протокол засідання правління та вказаний кандидатом Реєстр.

12. Інформація про достовірність та відповідність даних кандидата (кандидатів) положенням Статуту (або зворотне) проголошується на звітно-виборній конференції перед початком голосування.

На конференції виборчі голосування рекомендовано проводити списками для кандидатів у члени виборних органів та поіменно для кандидатів на голову Правління.

Як слідує з матеріалів справи, правління Товариства оголосило про проведення звітно-виборної конференції Садівничого товариства «Промінь» (далі -Конференція) 19 березня 2023 року з наступною повісткою дня:

1. Звіт голови правління товариства про результати роботи Правління в 2021 та 2022 роках.

2.Звіт голови ревізійної комісії про результати проведеної перевірки фінансові -господарської діяльності за звітний період.

3. Прийняття кошторису по надходженню та витратах на 2023 рік.

4. Затвердження змін в діючий Статут товариства згідно законодавства України.

5. Вибори голови Правління товариства.

6. Вибори членів Правління.

7. Вибори членів ревізійної комісії.

8. Прийняття Постанови по проведеній Конференції.

Згідно протоколу конференції від 19.03.2023 було прийнято наступні рішення (а.с.51-54):

- про затвердження звіту голови ревізійної комісії про результати проведеної перевірки фінансово-господарської діяльності товариства за звітний період;

- про встановлення розміру членських внесків на 2023 рік;

- про затвердження штатного розпису на 2023 рік;

- про затвердження кошторису по надходженню та видатках на 2023 рік;

- про оплату за електроенергію;

- про затвердження списку садоводів із заборгованістю по сплаті членських внесків за три і більше років по вилученню земельних ділянок та виключення їх з членів товариства;

- про звільнення голови правління Черкавського С.М.

- про обрання головою правління ОСОБА_2

- про вибори членів правління;

- про вибори членів ревізійної комісії;

- про скасування Порядку реєстрації кандидатів на посаду Голови правління, у члени Правління та Ревізійної комісії.

Як слідує з статуту СТ «Промінь» затвердженого 10.12.2016, Садівниче товариство «ПРОМІНЬ» (скорочена назва: СТ «ПРОМІНЬ») неприбуткова громадська організація, що добровільно об`єднує громадян України на засадах спільності їх інтересів, які визначені цим Статутом. Засновниками товариства є його члени (учасники).

У відповідності до розділу 2 Статуту «Організаційні положення», найвищим органом управління Товариством є Конференція.

Конференція Товариства скликається правлінням не рідше одного разу на рік. Повідомлення про час та місце проведення Конференції оприлюднюється не пізніше ніж за 10 днів до її проведення шляхом об`яв на організованих у Товаристві стендах, місцевій пресі, електронних ресурсах. Позачергово конференція скликається правлінням на вимогу не менше половини членів Товариства, оформленої в письмовій формі за підписами учасників, або на вимогу ревізійної комісії Товаритва.

Правління виконавчий орган, який здійснює керівництво Товариством в період між Конференціями та підзвітний останнім. Засідання правління скликає його голова не рідше одного разу на 2 місяці.

Голова правління забезпечує поточну організаційну та фінансово-господарську діяльність Товариства. Підзвітний Конференції, Правлінню та Ревізійній комісії.

Трудовий колектив формується головою правління та складається з посад бухгалтера (скарбника-діловода) та працівників згідно затвердженого Конференцією штатного розпису.

Ревізійна комісія орган, який контролює фінансово-господарську діяльність товариства не рідше одного разу на рік та підзвітний Конференції Товариства.

Згідно п.1-2 ч.2.3. Статуту, Статут Товариства є основним документом, що регулює його діяльність. Він затверджується на Конференції Товариства та підлягає державній реєстрації. Зміни та доповнення у Статут Товариства вносяться виключно рішенням Конференції.

Відповідно до п.1 ч.3.1. Розділу 3 Статуту, прийом в члени Товариства проводиться Правлінням за письмовою заявою особи, що вступає, при умові набуття нею права власності або користування земельною ділянкою в територіальних межах Товариства. Рішення приймається на протязі двох місяців з дня подання заяви. Особа, що вступає в товариство, повинна мати 18 років та вважається членом товариства при позитивному рішенні Правління після сплати вступних, членських та цільових внесків.

У відповідності до п.п.1-2, ч.5.1. розділу 5 Статуту, Управління товариством здійснюється Конференцією, а в період між конференціями - правлінням Товариства. Конференція (щорічно є звітною, а через рік звітно-виборною) розглядає усі питання діяльності та взаємовідносин в Товаристві.

До виключної компетенції Конференції відноситься, зокрема, але не виключно, обрання терміном на два роки голови правління Товариства, правління та ревізійної комісії. Дострокове відкликання членів Правління та ревізійної комісії Товариства (п.3.2, 3.8 ч.3 Статуту).

Згідно ч.ч.4-5 Розділу 5 Статуту, Конференція проводиться делегованими представниками. Делегати обираються членами товариства за правилом: один делегат від двадцяти членів Товариства. Конференція є правомірною за наявності на ній делегатів не менше 70%. Принцип делегування права представляти інтереси делегуючих не позбавляє їх права особистої участі в прийняті рішень на Конференції, за умови реєстрації та за принципом один садовод один голос.

У відповідності до ч.ч.7-9 Розділу 5 Статуту, вибори голови правління, складу правління та ревізійної комісії товариства за рішенням Конференції проводяться відкритим чи таємним голосуванням. Обраними вважаються кандидати, за яких проголосували більше половини учасників конференції. При отриманні кандидатами менше половини голосів проводиться наступний тур виборів за виключенням кандидатів, що набрали найменшу кількість голосів.

Підрахунок голосів проводить рахункова комісія обрана Конференцією.

Протоколи Конференції Товариства оформляються в друкованому вигляді, зшиваються і у триденний термін підписуються головуючим та секретарем конференції, головою Правління, засвідчуються печаткою нотаріуса і зберігаються в справах товариства постійно.

Згідно даних Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань Відповідач зареєстрований в Реєстрі як юридична особа з організаційно-правовою формою: обслуговуючий кооператив (а.с.26).

З огляду на зазначене та враховуючи положення статуту відповідача, слід дійти висновку, що Садівниче товариство «Промінь» діє у формі кооперативу, відносини якого у сфері утворення, реєстрації, діяльності та припинення регулюються ЦК України, Законом України «Про кооперацію» та Статутом цього Товариства.

Стаття 15 Цивільного кодексу України передбачає право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа також має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Під порушенням слід розуміти такий стан суб`єктивного права, за якого воно зазнало протиправного впливу з боку правопорушника, внаслідок чого суб`єктивне право особи зменшилося або зникло як таке, порушення права пов`язано з позбавленням можливості здійснити, реалізувати своє право повністю або частково.

Таким чином, у розумінні закону, суб`єктивне право на захист - це юридично закріплена можливість особи використати заходи правоохоронного характеру для поновлення порушеного права і припинення дій, які порушують це право.

Захист, відновлення порушеного або оспорюваного права чи охоронюваного законом інтересу відбувається, в тому числі, шляхом звернення з позовом до суду (частина перша статті 16 Цивільного кодексу України).

Наведена позиція ґрунтується на тому, що під захистом права розуміється державно-примусова діяльність, спрямована на відновлення порушеного права суб`єкта правовідносин та забезпечення виконання юридичного обов`язку зобов`язаною стороною, внаслідок чого реально відбудеться припинення порушення (чи оспорювання) прав цього суб`єкта, він компенсує витрати, що виникли у зв`язку з порушенням його прав, або в інший спосіб нівелює негативні наслідки порушення його прав.

Позивачем є особа, яка подала позов про захист порушеного чи оспорюваного права або охоронюваного законом інтересу. Водночас позивач самостійно визначає і обґрунтовує в позовній заяві у чому саме полягає порушення його прав та інтересів, а суд перевіряє ці доводи, і в залежності від встановленого вирішує питання про наявність чи відсутність підстав для правового захисту, при цьому застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту суб`єктивного права, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення.

Вирішуючи спір, суд повинен надати об`єктивну оцінку наявності порушеного права чи інтересу на момент звернення до господарського суду, а також визначити, чи відповідає обраний позивачем спосіб захисту порушеного права тим, що передбачені законодавством, та чи забезпечить такий спосіб захисту відновлення порушеного права.

Отже, виходячи із приписів статті 4 Господарського процесуального кодексу України, статей 15, 16 Цивільного кодексу України, можливість задоволення позовних вимог перебуває у залежності від наявності (доведеності) наступної сукупності умов: наявність у позивача певного суб`єктивного права або інтересу, порушення такого суб`єктивного права (інтересу) з боку відповідача та належність (адекватність встановленому порушенню) обраного способу судового захисту. Відсутність (недоведеність) будь-якого з означених елементів унеможливлює задоволення позовних вимог.

Відповідно до положень статті 167 Господарського кодексу України корпоративні відносини - це відносини, які виникають, змінюються та припиняються щодо права особи, частка якої визначається у статутному капіталі (майні) господарської організації, що включають правомочності на участь цієї особи в управлінні господарською організацією, отримання певної частки прибутку (дивідендів) даної організації та активів у разі ліквідації останньої відповідно до закону, а також інші правомочності, передбачені законом та статутними документами.

Стаття 55 Господарського кодексу України визначає господарські організації як юридичні особи, створені відповідно до Цивільного кодексу України, державні, комунальні та інші підприємства, створені відповідно до цього Кодексу, а також інші юридичні особи, які здійснюють господарську діяльність та зареєстровані в установленому законом порядку.

В силу частин першої, другої статті 3 Господарського кодексу України, під господарською діяльністю у цьому Кодексі розуміється діяльність суб`єктів господарювання у сфері суспільного виробництва, спрямована на виготовлення та реалізацію продукції, виконання робіт чи надання послуг вартісного характеру, що мають цінову визначеність. Господарська діяльність, що здійснюється для досягнення економічних і соціальних результатів та з метою одержання прибутку, є підприємництвом, а суб`єкти підприємництва - підприємцями. Господарська діяльність може здійснюватись і без мети одержання прибутку (некомерційна господарська діяльність).

За способом утворення (заснування) та формування статутного капіталу стаття 63 Господарського кодексу України відносить кооперативні підприємства до корпоративних, а за формою власності - до підприємств колективної власності.

Корпоративне підприємство характеризується тим, що утворюється, як правило, двома або більше засновниками за їх спільним рішенням (договором), діє на основі об`єднання майна та/або підприємницької чи трудової діяльності засновників (учасників), їх спільного управління справами, на основі корпоративних прав, у тому числі через органи, що ними створюються, участі засновників (учасників) у розподілі доходів та ризиків підприємства.

Підприємством колективної власності визнається корпоративне або унітарне підприємство, що діє на основі колективної власності засновника (засновників) (стаття 93 Господарського кодексу України).

Кооперативи як добровільні об`єднання громадян з метою спільного вирішення ними економічних, соціально-побутових та інших питань можуть створюватися у різних галузях (виробничі, споживчі, житлові тощо). Діяльність різних видів кооперативів регулюється законом. Господарська діяльність кооперативів повинна здійснюватися відповідно до вимог цього Кодексу, інших законодавчих актів (стаття 94 Господарського кодексу України).

Зазначені норми кореспондуються із нормами статей 83, 85, 86 Цивільного кодексу України, згідно з положеннями яких юридичні особи можуть створюватися у формі товариств, установ та в інших формах, встановлених законом. Товариством є організація, створена шляхом об`єднання осіб (учасників), які мають право участі у цьому товаристві. Товариство може бути створено однією особою, якщо інше не встановлено законом. Непідприємницькими товариствами є товариства, які не мають на меті одержання прибутку для його наступного розподілу між учасниками. Непідприємницькі товариства (кооперативи, крім виробничих, об`єднання громадян тощо) та установи можуть поряд зі своєю основною діяльністю здійснювати підприємницьку діяльність, якщо інше не встановлено законом і якщо ця діяльність відповідає меті, для якої вони були створені, та сприяє її досягненню.

Особливості створення кооперативів та ведення господарської діяльності обслуговуючими кооперативами визначається Законом України "Про кооперацію".

За змістом положень статей 2, 6, 9 Закону України "Про кооперацію" кооператив є юридичною особою, державна реєстрація якого проводиться в порядку, передбаченому законом. Відповідно до завдань та характеру діяльності кооперативи поділяються на такі типи: виробничі, обслуговуючі та споживчі. За напрямами діяльності кооперативи можуть бути сільськогосподарськими, житлово-будівельними, садово-городніми, гаражними, торговельно-закупівельними, транспортними, освітніми, туристичними, медичними тощо.

Таким чином, садівничий кооператив є господарською організацією - юридичною особою, яка здійснює некомерційну господарську діяльність з моменту державної реєстрації на підставі закону та свого статуту.

За умовами частини першої статті 167 Господарського кодексу України корпоративні права - це права особи, частка якої визначається у статутному фонді (майні) господарської організації, що включають правомочності на участь цієї особи в управлінні господарською організацією, отримання певної частки прибутку (дивідендів) даної організації та активів у разі ліквідації останньої відповідно до закону, а також інші правомочності, передбачені законом та статутними документами.

Згідно з положеннями статті 12 Закону України "Про кооперацію" основними правами члена кооперативу є, зокрема, участь в господарській діяльності кооперативу, а також в управлінні кооперативом, право голосу на його загальних зборах, право обирати і бути обраним в органи управління; користування послугами кооперативу; право вносити пропозиції щодо поліпшення роботи кооперативу, усунення недоліків у роботі його органів управління та посадових осіб; право звертатися до органів управління та органів контролю за діяльністю кооперативу, посадових осіб кооперативу із запитами, пов`язаними з членством у кооперативі, діяльністю кооперативу та його посадових осіб, одержувати письмові відповіді на свої запити.

За змістом наведених норм корпоративні права характеризуються тим, що особа, яка є учасником (засновником, акціонером, членом) юридичної особи має право на участь в управлінні господарською організацією та інші правомочності передбачені законом і статутними документами.

Обслуговуючий кооператив це кооператив, який утворюється шляхом об`єднання фізичних та/або юридичних осіб для надання послуг переважно членам кооперативу, а також іншим особам з метою провадження їх господарської діяльності. Обслуговуючі кооперативи надають послуги іншим особам в обсягах, що не перевищують 20 відсотків загального обороту кооперативу. Обслуговуючий кооператив надає послуги своїм членам, не маючи на меті одержання прибутку (статті 2, 23 Закону України "Про кооперацію").

Таким чином, обслуговуючий кооператив незалежно від напряму його діяльності є господарською організацією - юридичною особою, яка здійснює некомерційну господарську діяльність з моменту державної реєстрації на підставі закону та свого статуту.

Отже, члени кооперативу незалежно від напряму його діяльності є носіями корпоративних прав, а відносини між його членами та кооперативом, які пов`язані зі створенням, діяльністю, управлінням або припиненням діяльності такої юридичної особи, є корпоративними.

Саме така правова позиція викладена в постановах Великої Палати Верховного Суду від 24.04.2019 у справі №509/577/18, від 01.10.2019 у справі №910/7554/18 та від 17.12.2019 у справі №904/4887/18.

Частиною 6 статті 7 Закону України "Про кооперацію" передбачено, що при створенні кооперативу складається список членів та асоційованих членів кооперативу, який затверджується загальними зборами.

Частиною першою статті 8 Закону України "Про кооперацію" визначено, що статут кооперативу є правовим документом, що регулює його діяльність.

Відповідно до статті 15 Закону України "Про кооперацію" вищим органом управління кооперативу є загальні збори членів кооперативу. До компетенції загальних зборів членів кооперативу належить, зокрема, затвердження статуту кооперативу та внесення до нього змін, прийняття інших рішень, що стосуються діяльності кооперативу; утворення органів управління та органів контролю за діяльністю кооперативу, інших органів кооперативу; заслуховування звітів його органів управління і органів контролю; затвердження порядку розподілу доходу кооперативу; визначення розмірів вступного і членського внесків та паїв; визначення розмірів, порядку формування та використання фондів кооперативу; затвердження річного звіту і балансу кооперативу; затвердження рішення правління або голови правління про прийняття нових членів та припинення членства; прийняття рішень щодо володіння, користування та розпорядження майном; утворення спеціальних комісій із залученням як консультантів найманих працівників; прийняття рішень про вступ кооперативу до кооперативних об`єднань; прийняття рішень про реорганізацію або ліквідацію кооперативу. Рішенням загальних зборів членів кооперативу до компетенції загальних зборів можуть бути віднесені інші питання діяльності кооперативу.

Чергові загальні збори членів кооперативу скликаються правлінням або головою кооперативу у разі потреби, але не рідше одного разу на рік.

Про дату, місце, час проведення та порядок денний загальних зборів члени кооперативу повинні бути повідомлені не пізніше ніж за 10 днів до визначеного строку їх проведення.

Загальні збори членів кооперативу правомочні вирішувати питання, якщо на них присутні більше половини його членів, а збори уповноважених - за наявності не менше двох третин уповноважених.

Кожний член кооперативу чи уповноважений кооперативу має один голос, і це право не може бути передано іншій особі.

Рішення загальних зборів членів (зборів уповноважених) кооперативу про прийняття, внесення змін до статуту, вступ до кооперативного об`єднання або вихід з нього та про реорганізацію або ліквідацію кооперативу вважається прийнятим, якщо за нього проголосувало не менш як 75 відсотків членів кооперативу, присутніх на загальних зборах кооперативу. З інших питань рішення приймаються простою більшістю голосів членів (уповноважених) кооперативу, присутніх на його загальних зборах.

Рішення загальних зборів членів (зборів уповноважених) кооперативу приймаються відповідно до його статуту відкритим або таємним голосуванням.

З врахуванням вищевикладеного, в Садівничому товаристві «Промінь» налічується 1931 член садівничого Товариства. Відтак з урахуванням представництва делегатами двадцяти членів товариства кількість делегатів, які могли прийняти участь в конференції становила 97. Кількість членів товариства стверджується списком садоводів садівничого товариства станом на 18.03.2023 (а.с.28-50).

Однак, як слідує з матеріалів справи та доводів позивача, представників позивача та відповідача, для участі в конференції 19.03.20123 не зареєструвався жоден делегат, лише виключно 165 членів садівничого товариства, які не були уповноважені представляти інших членів товариства. Дана обставина стверджується списком садоводів на звітно-виборною конференцією (а.с.59-61).

Разом з цим, в матеріалах справи відсутні докази про обання делегатів членами товариства, як це передбачено ч.4 п.5.1. Розділу 5 Статуту: один делегат від 20 членів товариства.

Конференція є правомірною за наявності на ній делегатів не менше 70%. Принцип делегування права представляти інтереси делегуючих не позбавляє їх права особистої участі в прийнятті рішень на Конференції, за умови реєстрації та за принципом один садовод - один голос.

З наведеного слідує, що приймати участь в конференції і відповідно голосувати за прийняття рішення можуть лише ті делегати та садоводи, які зареєструвались для участі в конференції.

Однак, в матеріалах справи відсутні докази реєстрації делегатів, а є лише список садоводів-делегатів, садоводи, які були присутні на конференції не були делегатами, а отже, і не мали права представляти інших садоводі. Протилежні докази в матеріалах справи відсутні.

Доводи третьої особи, що кожному садоводу-делегату було вручено мандат з відповідним номером (а.с.90) суд не бере до уваги, оскільки не є належним доказом.

Згідно порядку реєстрації кандидатів на посаду Голови правління, у члени Правління та Ревізійної комісії кандидати на посаду голови товариства, членів правління та ревізійної комісії підлягають реєстрації, яка проводиться правлінням товариства і яка затверджує реєстр таких кандидатів.

Лише включені до реєстру кандидати можуть бути обрані на посаду голови товариства, члена правління чи члена ревізійної комісії товариства.

Як слідує з матеріалів справи, 09.03.2023 на посаду голови правління подав заяву ОСОБА_1 (а.с.65). Заяви у члени правління подали наступні кандидати: ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , ОСОБА_25 (а.с.66-70). Заяви у члени Ревізійної комісії подали: ОСОБА_26 , ОСОБА_27 , ОСОБА_28 (а.с.71-71 на звороті).

Разом з цим, з матеріалів справи слідує, на конференції, яка відбулася 19.03.2023 обрано головою товариства Ралець М.М., обрано новий склад правління товариства і ревізійну комісію.

Всупереч порядку, обрана головою товариства ОСОБА_2 , обрані членами правління ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_29 , ОСОБА_8 і ОСОБА_9 , а також обрані членами ревізійної комісії ОСОБА_30 , ОСОБА_11 і ОСОБА_12 не подавали правлінню заяви про включення їх у реєстр кандидатів на відповідні посади і відповідно не були включені у такі реєстри.

З вищевикладеного слідує, що зазначені особи не могли бути обрані головою правління товариства, членами правління та ревізійної комісії товариства, оскільки заяви на займання посад голови правління товариства, членів правління та членів ревізійної комісії подавали інші особи, які за рішенням правління товариства від 18.03.2023 були включені до реєстру кандидатів.

Таким чином, внаслідок відсутності кворуму та відсутності належно уповноважених делегатів конференція була нелегітимною.

Отже, садоводи, які були присутні на конференції не були делегатами і не мали жодних повноважень представляти інших садоводів.

Відтак, конференція не була повноважною приймати жодні рішення, а усі рішення прийняті на такій конференції підлягають визнанню незаконними та скасуванню.

Для визнання незаконними рішення загальних зборів товариства необхідно встановити факт порушення цим рішенням прав та законних інтересів учасника товариства.

Отже, в даному випадку вимога про визнання незаконним та скасування рішення конференції СТ «Промінь» можуть бути заявлені особою, права якої порушено, за умови доведеності факту порушення прав цієї особи, в даному випадку позов пред`явлено до суду головою СТ «Промінь» Черкавським С.М., оскільки порушені його права, як голови правління та члена СТ «Промінь».

Таким чином, з огляду на вказані вище порушення проведена конференція не може вважатися проведеною у відповідності до закону, а прийняті на ній рішення не можна вважати законними.

Оскільки рішення конференції Садівничого товариства ПРОМІНЬ визнано незаконним та скасовано. Захід проведений ОСОБА_2 не відповідає статуту та прийнятим рішенням попередніх конференцій, а отже, конференцію від 19.03.2023 Садівничого товариства ПРОМІНЬ слід визнати такою, що не відбулась.

Оскільки спір до розгляду суду доведено з вини відповідача, то витрати по сплаті судового збору в сумі 5368,00 грн (за дві немайнові вимоги) відповідно до ст. 130 ГПК України слід віднести на нього.

Разом з тим, ухвалою суду від 24.03.2023 заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову (до подачі позовної заяви) по справі №903/301/23, задоволено. Заборонено державним реєстраторам вчиняти реєстраційні дії в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань щодо відомостей, що стосуються Садівничого товариства «Промінь» (нова адреса: 45660, вул. Садова, 435 «О», лінія 9, село Промінь Луцький район, Волинська область, ; адреса в реєстрі: вул. Садова, «О», Господарський двір, лінія 9, село Промінь, Луцький район, Волинська область, 45660, ) стосовно змін керівника, органів управління, підписантів, членів.

За подання зазначеної заяви позивачем сплачено судовий збір у сумі 1342,00 гривень (оригінал квитанції до платіжної інструкції на переказ готівки №23-849987/1 від 23.03.2023 знаходиться в матеріалах справи №903/301/23, а.с.4).

Порядок розподілу судових витрат вирішується за правилами, встановленими в статтях 129-130 ГПК України.

Відповідно до п.п. 1, 2 ст. 123 ГПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 129 ГПК України судовий збір покладається у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, - на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Оскільки спір до розгляду суду доведено з вини відповідача, то витрати по сплаті судового збору за заяву про забезпечення позову в сумі 1342,00 грн. відповідно до ст.130 ГПК України слід віднести на нього.

Отже, оскільки спір до розгляду суду доведено з вини відповідача, то витрати по сплаті судового збору в сумі 5368,00 грн. (за подачу позову до суду) та 1342,00 грн. (за заяву про забезпечення позову) відповідно до ст. 130 ГПК України слід віднести на відповідача.

Відповідно до частин 3, 4 ст. 13 ГПК кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом; кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи та покладає тягар доказування на сторони. Водночас цей принцип не створює для суду обов`язок вважати доведеною та встановленою обставину, про яку стверджує сторона. Таку обставину треба доказувати таким чином, аби реалізувати стандарт більшої переконливості, за яким висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається вірогідним, ніж протилежний (постанови Верховного Суду від 02.10.2018 у справі №910/18036/17, від 23.10.2019 у справі №917/1307/18). Тобто певна обставина не може вважатися доведеною, допоки інша сторона її не спростує (концепція негативного доказу), оскільки за такого підходу принцип змагальності втрачає сенс (п.43 постанови Верховного Суду від 23.10.2019 у справі №917/1307/18). Аналогічна позиція викладена у п.81 постанови Великої Палати Верховного Суду від 18.03.2020 у справі №129/1033/13-ц.

Відповідно до ч. 1 ст.74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Згідно зі ст.76 ГПК України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до ст.77 ГПК України обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Докази, одержані з порушенням закону, судом не приймаються.

Згідно зі ст.78 ГПК України достовірними є докази, створені (отримані) за відсутності впливу, спрямованого на формування хибного уявлення про обставини справи, які мають значення для справи.

Статтею 86 ГПК України встановлено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Частинами 1, 2, 3 ст. 13 ГПК України встановлено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Принцип рівності сторін у процесі вимагає, щоб кожній стороні надавалася розумна можливість представляти справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно другої сторони (п.87 Рішення Європейського суду з прав людини у справі "Салов проти України" від 06.09.2005р.).

У Рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Надточий проти України" від 15.05.2008 зазначено, що принцип рівності сторін передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом.

Змагальність означає таку побудову судового процесу, яка дозволяє всім особам - учасникам певної справи відстоювати свої права та законні інтереси, свою позицію у справі.

Принцип змагальності є процесуальною гарантією всебічного, повного та об`єктивного з`ясування судом обставин справи, ухвалення законного, обґрунтованого і справедливого рішення у справі.

Відповідно до частини 1 статті 14 ГПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у господарських справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення. Проте, якщо подання сторони є вирішальним для результату проваджень, воно вимагає конкретної та прямої відповіді ("Руїс Торіха проти Іспанії").

Завданням національних судів є забезпечення належного вивчення документів, аргументів і доказів, представлених сторонами ("Ван де Гурк проти Нідерландів)".

Ще одне призначення обґрунтованого рішення полягає в тому, щоб продемонструвати сторонам, що вони були почуті ("Гірвісаарі проти Фінляндії").

Згідно ж із статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Отже, вказані рішення Європейського суду з прав людини суд застосовує у даній справі як джерело права.

За таких обставин, інші доводи та заперечення сторін судом розглянуті та відхилені як такі, що на результат вирішення спору впливу не мають.

Керуючись ст. ст. 129, 232, 236-242 ГПК України, суд,-

ВИРІШИВ:

1. Позов задовольнити.

2. Визнати такою що не відбулась конференції Садівничого товариства ПРОМІНЬ від 19.03.2023.

3. Визнати незаконним та скасувати рішення конференції Садівничого товариства ПРОМІНЬ від 19.03.2023:

- про затвердження звіту голови ревізійної комісії про результати проведеної перевірки фінансово-господарської діяльності товариства за звітний період;

- про встановлення розміру членських внесків на 2023 рік;

- про затвердження штатного розпису на 2023 рік;

- про затвердження кошторису по надходженню та видатках на 2023 рік;

- про оплату за електроенергію;

- про затвердження списку садоводів із заборгованістю по сплаті членських внесків за три і більше років по вилученню земельних ділянок та виключення їх з членів товариства;

- про звільнення голови правління ОСОБА_1

- про обрання головою правління ОСОБА_2

- про вибори членів правління;

- про вибори членів ревізійної комісії;

- про скасування Порядку реєстрації кандидатів на посаду Голови правління, у члени Правління та Ревізійної комісії.

3. Стягнути з Садівничого товариства Промінь (нова адреса: 45660, вул. Садова, 435 «О», лінія 9, село Промінь Луцький район, Волинська область, ; адреса в реєстрі: вул. Садова, «О», Господарський двір, лінія 9, село Промінь, Луцький район, Волинська область, 45660, ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт серія НОМЕР_2 виданий Луцьким МУ УМВС України у Волинській області 11.10.1996) 5368,00 грн. (п`ять тисяч триста шістдесят вісім гривень) витрат по сплаті судового збору за подання заяви та заяви про збільшення позовних вимог, 1342,00 грн (одна тисяча триста сорок дві гривні) витрат по сплаті судового збору за подання заяви про забезпечення позову.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене до Північно-західного апеляційного господарського суду відповідно до ст. 255-256, п. 17.5 Перехідних положень ГПК України.

Повний текст рішення виготовлений 27.07.2023.

Суддя І. О. Гарбар