УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

м. Київ

25.07.2023Справа № 910/10965/23

Суддя Господарського суду міста Києва Селівон А.М., розглянувши

позовну заяву Обслуговуючого кооперативу "Промінь-Київ" 03049, місто Київ, ВУЛИЦЯ УМАНСЬКА

до Дочірнього підприємства "КиївГазЕнерджи" 01103, місто Київ, МИХАЙЛА БОЙЧУКА , будинок 4Б

про відшкодування 22 219,27 грн.

ВСТАНОВИВ:

Обслуговуючий кооператив "Промінь-Київ" звернувся до Господарського суду міста Києва з позовною заявою до Дочірнього підприємства "КиївГазЕнерджи" про відшкодування 22 219,27 грн., а саме 14 342,45 грн. втрат від інфляції та 7876,82 грн. неотриманого прибутку.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на здійснення переплати на користь відповідача за поставлений природний газ в сумі 37 829,44 грн., яка була стягнута з відповідача рішенням Господарського суду міста Києва від 04.11.2022 року у справі № 910/3924/22, у зв`язку з чим позивач зазначає про наявність підстав для стягнення з відповідача процентів річних та втрат від інфляції на підставі ст. 1172 ЦК України.

Суд зазначає, що відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів.

Частиною 1 ст. 172 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що позивач, особа, яка звертається з позовом в інтересах іншої особи, зобов`язані до подання позовної заяви надіслати учасникам справи її копії та копії доданих до неї документів листом з описом вкладення.

При цьому, вказані правові норми не ставлять обов`язок позивача направити відповідачу копії доданих до позовної заяви документів в залежність від того чи є у відповідача в наявності ці документи, а містять імперативну норму щодо обов`язковості надіслання сторонам копії позовної заяви та доданих до неї документів листом з описом вкладення.

Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України "Про затвердження Правил надання послуг поштового зв`язку" від 05.03.2009 року № 270 (далі - Постанова) розрахунковим документом, що підтверджує факт надання послуг поштового зв`язку є документ встановленої відповідно до Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" форми і змісту (касовий чек, розрахункова квитанція тощо).

Згідно з п.п. 59, 61 Постанови внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю з описом вкладення подаються для пересилання відкритими для перевірки їх вкладення. У разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв`язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові. На примірнику опису, що видається відправникові, працівник поштового зв`язку повинен зазначити номер поштового відправлення.

З сукупного аналізу наведених вище норм вбачається, що належним доказом відправлення відповідачеві позовної заяви та доданих до неї документів є опис вкладення в поштовий конверт та документ, що підтверджує надання поштових послуг (касовий чек, розрахункова квитанція тощо) надані в оригіналі.

Як встановлено судом, позивачем на підтвердження факту надсилання позовної заяви б/н б/д та доданих до неї документів на адресу відповідача надано суду накладну №420 від 05.07.2023 року та опис вкладення у цінний лист від 05.07.2023 року, згідно якого встановлено, що позивачем було направлено на адресу місцезнаходження відповідача позовну заяву на 2 аркушах та додатки на 22 аркушах.

Натомість, за змістом позовної заяви та доданих матеріалів судом встановлено, що кількість вказаних в описі аркушів документів не відповідає кількості аркушів позовної заяви та доданих до неї документів, надісланих на адресу суду, оскільки позовна заява міститься на 3 аркушах та кількість аркушів доданих до неї документів складає 51 (без врахування доказів сплати судового збору та доказів надсилання позову на адресу відповідача).

Суд звертає увагу, що одним із елементів поняття справедливого судового розгляду є принцип рівності сторін, який також включає принцип змагальності процесу, що полягає у наданні рівних процесуальних можливостей сторонам у захисті їхніх прав і законних інтересів.

За приписами ст. 7 ГПК України господарський суд зобов`язаний забезпечити процесуальну рівність сторін. При цьому суд повинен: не допускати процесуальних переваг однієї сторони перед іншою; однаково вимагати від сторін виконання їхніх процесуальних обов`язків; однаковим чином застосовувати до сторін заходи процесуальної відповідальності.

У п. 87 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Салов проти України" (Заява № 65518/01) від 06.09.2005 року викладено правову позицію, відповідно до якої принцип змагальності процесу означає, що кожній стороні повинна бути надана можливість ознайомитися з усіма доказами та зауваженнями, наданими іншою стороною, і відповісти на них (рішення у справі Ruiz-Mateos). Тобто, невід`ємним принципом права на змагальний судовий процес є надання кожній стороні в судовому провадженні можливості розглянути й оспорити будь-який доказ чи твердження, наведені з метою справити вплив на рішення суду.

Отже, виходячи зі змісту наявного у матеріалах позовної заяви опису вкладення у цінний лист від 05.07.2023 року суд позбавлений можливості дійти беззаперечного висновку про надсилання на адресу відповідача копій даної позовної заяви та всіх доданих до неї документів, що, в свою чергу, порушує визначені законом засади змагальності, рівності учасників процесу перед законом і судом, а також позбавляє відповідача можливості своєчасно ознайомитись з відповідними позовними матеріалами, надати свої доводи і заперечення.

Також суд зазначає, що вимоги щодо форми та змісту позовної заяви закріплені у статті 162 Господарського процесуального кодексу України, зокрема, згідно п. 5 ч. 3 зазначеної статті позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Дослідивши матеріали позовної заяви судом встановлено, що предметом даного спору є вимоги про стягнення з посиланням на ст. 1172 ЦК України з відповідача внаслідок переплати на його рахунок шкоди в загальній сумі 22 219,27 грн., до складу якої окрім втрат від інфляції в сумі 14342,45 грн. позивачем включено неотриманий прибуток в сумі 7876,82 грн., визначений позивачем в розмірі подвійної облікової ставки НБУ, та втрати від інфляції.

При цьому в тексті позовної заяві не наведено нормативно - правового обґрунтування зазначених позовних вимог в частині втрат від інфляції та неотриманого прибутку, з посиланням на конкретні норми чинного законодавства, які регулюють спірні правовідносини та згідно яких виникли зобов`язання відповідача у вказаній частині, а також не зазначено усіх елементів складу цивільного правопорушення, необхідних для застосування такої міри відповідальності, як стягнення збитків.

Додатково суд зазначає, що подана позивачем позовна заява та додатки до неї прошити і скріплені печаткою адвоката Дмитраш Олександра Миколайовича, проте позивачем не надано суду доказів на підтвердження повноважень вказаного адвоката на представництво інтересів Обслуговуючого кооперативу "Промінь-Київ" в Господарському суді міста Києва та/або вчинення дій із засвідчення копії документів, що подаються позивачем.

Згідно ч. 1 ст. 174 ГПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху (ч. 2 ст. 174 ГПК України).

За наведених обставин, оскільки подана позивачем позовна заява не відповідає вимогам ст.ст. 162, 164 Господарського процесуального кодексу України, суд вважає за необхідне залишити її без руху та надати позивачу строк для усунення вищевказаних недоліків.

Суд звертає увагу позивача, що відповідно до ч. 4 ст. 174 ГПК України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 162, 164, 172, 174, 232, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд, -

УХВАЛИВ:

1. Залишити позовну заяву Обслуговуючого кооперативу "Промінь-Київ" без руху.

2. Встановити Обслуговуючому кооперативу "Промінь-Київ" строк на усунення недоліків позовної заяви - 10 (десять) днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

3. Встановити Обслуговуючому кооперативу "Промінь-Київ" спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом:

- подання до суду належних та допустимих доказів на підтвердження надсилання копії позовної заяви та всіх доданих до неї документів на адресу місцезнаходження відповідача згідно даних Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань;

- подання до суду письмових пояснень щодо наявності усіх елементів складу цивільного правопорушення, необхідних для застосування такої міри відповідальності, як стягнення збитків;

- подання до суду нормативно - правового обґрунтування позовних вимог в частині стягнення втрат від інфляції та неотриманого прибутку, з урахуванням застосованого позивачем порядку та розміру нарахувань.

Надати суду докази направлення копій вказаних доказів відповідачу.

4. Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя А.М.Селівон