УХВАЛА

13 липня 2023 року

м. Київ

Справа № 17-14-01/1494 (925/1157/21)

Провадження № 12-30гс23

Велика Палата Верховного Суду у складі:

судді-доповідачаВласова Ю. Л.,

суддів Воробйової І. А., Григор`євої І. В., Гриціва М. І., Гудими Д. А., Кишакевича Л. Ю., Лобойка Л. М., Мартєва С. Ю., Пількова К. М., Прокопенка О. Б., Ситнік О. М., Ткача І. В., Ткачука О. С., Уркевича В. Ю., Усенко Є. А.

перевірила наявність підстав для передачі на розгляд Великої Палати Верховного Суду справи за касаційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю «Панда» на рішення Господарського суду Черкаської області від 03 листопада 2022 року (суддя Дорошенко М. В.) та постанову Північного апеляційного господарського суду від 27 лютого 2023 року (у складі колегії: головуючий суддя Чорногуз М. Г., судді: Агрикова О. В., Шаптала Є. Ю.)

у справі № 17-14-01/1494 (925/1157/21)

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Панда»

до Публічного акціонерного товариства «Черкасиобленерго»

про визнання недійсним рішення комісії з розгляду актів про порушення, оформленого протоколом від 28 липня 2021 № 32

ВСТАНОВИЛА:

У серпні 2021 року Товариство з обмеженою відповідальністю «Панда» (далі - ТОВ «Панда», позивач) звернулось до Господарського суду Черкаської області з позовом до Публічного акціонерного товариства «Черкасиобленерго» (далі - ПАТ «Черкасиобленерго», відповідач) про визнання недійсним рішення комісії Корсунь-Шевченківської філії (ЕМ) ПАТ «Черкасиобленерго» з розгляду актів про порушення, оформленого протоколом від 28 липня 2021 № 32.

Позов мотивований тим, що спірне рішення Комісії є необґрунтованим і неправомірним, тому має бути визнане недійсним, оскільки:

- немає підстав для нарахування позивачу обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, зважаючи на те, що ні в акті про порушення від 21 квітня 2021 року № 001372 (далі - акт про порушення), ні в протоколі від 28 липня 2021 року № 32, яким затверджено акт про порушення та проведено нарахування обсягу та вартості необлікованої електроенергії, згідно із главою 8.4 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - НКРЕ) від 14 березня 2018 року № 312 (далі - ПРРЕЕ № 312), не встановлено будь-яких ознак його втручання в роботу засобів вимірювальної техніки або викрадення ним електричної енергії, тобто не встановлено здійснення позивачем безоблікового споживання електроенергії;

- відомості про місцезнаходження порушеної пломби № А1825848 (далі - пломба), якою був опломбований засіб вимірювальної техніки позивача, зазначені в акті про порушення, не відповідали таким відомостям, зазначеним в акті про пломбування від 02 жовтня 2019 року (далі - акт про пломбування);

- акт про порушення є недійсним та не може слугувати підставою для нарахування позивачу вартості необлікованої електричної енергії за порушення, зафіксоване таким актом, оскільки він був розглянутий з порушенням 60-ти денного терміну, встановленого пунктом 8.2.6 ПРРЕЕ № 312;

- акт про порушення не відповідає вимогам пункту 8.2.5 ПРРЕЕ № 312, що зумовлює його недійсність, тому не міг бути підставою для нарахування вартості необлікованої електроенергії відповідно до формули викладеної у пункті 8.4.10 ПРРЕЕ № 312;

- Ткаченко А. Г., який приймав участь у проведеній відповідачем перевірці як представник позивача, не мав повноважень на це, на допуск на територію позивача, на здійснення контролю за електричними системами та засобами обліку електроенергії позивача і відповідно не мав права підписувати документи від імені позивача та надавати відповідачу пояснення або заперечення.

Рішенням Господарського суду Черкаської області від 03 листопада 2022 року у справі № 17-14-01/1494 (925/1157/21), залишеним без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 27 лютого 2023 року, у задоволенні позову відмовлено.

Суд першої інстанції дійшов висновку, що:

- величина розрахункового добового обсягу споживання позивачем електричної енергії (Wдоб, кВт·год) розрахованої відповідачем, виходячи із договірної дозволеної потужності електроустановки позивача - 1 080 кВт, відповідно до вимог підпункту 3 пункту 8.4.10 ПРРЕЕ № 312 та враховуючи тривалість роботи обладнання позивача - 24 години і коефіцієнт використання струмоприймачів - 0,6. При цьому дозволену потужність електроустановки позивача - 1 080 кВт відповідач застосував з огляду на ненадання позивачем паспортних даних всіх своїх струмоприймачів і незабезпечення позивачем включення всіх наявних у нього струмоприймачів на повну потужність для вимірювання навантаження, про що зазначено в пункті 5 акта про порушення;

- обсяг та вартість необлікованої позивачем у період з 23 березня 2021 року по 21 квітня 2021 року електричної енергії відповідач на підставі акта про порушення розрахував правильно, оскільки позивач не спростував обставин, зазначених в пункті 5 акта про порушення, які за оцінкою господарського суду є достатніми для визначення величини розрахункового добового обсягу споживання позивачем електричної енергії (Wдоб, кВт·год), виходячи із договірної дозволеної потужності електроустановки позивача - 1 080 кВт відповідно до вимог підпункту 3 пункту 8.4.10 ПРРЕЕ № 312;

- порушення, передбачене підпунктом 2 пункту 8.4.2 глави 8.4 розділу VIII ПРРЕЕ № 312, є окремим порушенням, яке полягає у невиконанні споживачами передбаченого пунктом 5.5.1 глави 5.5 розділу V Кодексу комерційного обліку електричної енергії і пунктом 2.3.4 глави 2.3 розділу II ПРРЕЕ № 312 обов`язку зі збереження пломб (пломбувального матеріалу, на яких кріпляться пломби), що є достатньою підставою для здійснення нарахування обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті споживачем, в порядку глави 8.4 розділу VIII ПРРЕЕ № 312;

- недоліки акта про порушення, які позивач зазначив у позові, не спростовують факту порушення позивачем ПРРЕЕ № 312. Для донарахування споживачу обсягу та вартості необлікованої електроенергії визначальним є саме факт порушення ПРРЕЕ № 312, який може доводитися, у тому числі, але не виключно актом. Ні ПРРЕЕ № 312, ні інші норми чинного законодавства України не визначають зазначені позивачем дефекти змісту акта про порушення як такі, що мають наслідком його недійсність/нікчемність.

Апеляційний господарський суд, крім іншого, погодився з висновком суду першої інстанції про те, що позивач, як особа відповідальна за цілісність пломби № А1825848, прийнятої нею на зберігання за актом про пломбування, повинен був і міг до дня проведення відповідачем технічної перевірки засобів обліку позивача виявити порушення цілісності пломбувального матеріалу, на якому кріпилася спірна пломба, і відповідно до пункту 8.4.1 глави 8.4 розділу VIII ПРРЕЕ № 312 письмово повідомити про це відповідача, що унеможливило б застосування відповідачем для розрахунку обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті позивачем.

Не погодившись із зазначеними судовими рішеннями судів першої та апеляційної інстанцій, ТОВ «Панда» звернулося до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду (далі - Касаційний господарський суд) з касаційною скаргою, в якій просить рішення Господарського суду Черкаської області від 03 листопада 2022 року та постанову Північного апеляційного господарського суду від 27 лютого 2023 року у справі № 17-14-01/1494 (925/1157/21) скасувати та ухвалити нове рішення, яким позов задовольнити.

Касаційна скарга мотивована тим, що оскаржувані судові рішення ухвалені з порушенням норм процесуального права та неправильним застосуванням норм матеріального права. Підставою касаційного оскарження ТОВ «Панда» зазначає пункт 1 частини другої статті 287 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України), посилаючись на те, що суди застосували норми права без урахування висновків щодо їх застосування у подібних правовідносинах, викладених у постановах Верховного Суду від 10 квітня 2018 року у справах № 908/956/17, № 906/585/17 та від 01 листопада 2019 року у справі № 922/2992/18.

Ухвалою від 03 квітня 2023 року Касаційний господарський суд відкрив касаційне провадження за вказаною касаційною скаргою.

ТОВ «Панда» звернулося до Касаційного господарського суду із клопотанням про передачу справи на розгляд Великої Палати Верховного Суду, посилаючись на наявність виключної правової проблеми, яка потребує вирішення питання зокрема чи передбачав підпункт 2 пункту 8.4.2 ПРРЕЕ № 312 в редакції, яка діяла до 31 січня 2023 року, підстави для нарахування необлікованої електричної енергії за пошкодження пломбувального матеріалу на захисному екрані щита обліку (захисній панелі) за відсутності втручання споживача в роботу засобів вимірювальної техніки.

Касаційний господарський суд ухвалою від 11 травня 2023 року передав справу № 17-14-01/1494(925/1157/21) на розгляд Великої Палати Верховного Суду, однак, з підстав, передбачених частиною третьою статті 302 ГПК України.

Проаналізувавши предмет та зміст заявлених вимог скарги, висновки судів попередніх інстанцій, зроблені за результатом розгляду цієї скарги, доводи скаржника та аргументи сторін щодо скарги, колегія суддів Касаційного господарського суду дійшла висновку про наявність у цій справі проблематики, яка має значення для забезпечення розвитку права та формування єдиної правозастосовчої практики щодо застосування пункту 8.4.2 глави 8.4 розділу VIII ПРРЕЕ № 312 в частині визначення оператором системи обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, в разі виявлення порушення щодо невиконання обов`язку зі збереження пломб, навіть за відсутності факту безоблікового споживання чи крадіжки електроенергії.

Касаційний господарський суд вказав про наявність у судовій практиці підходу, згідно з яким порушення, передбачене підпунктом 2 пункту 8.4.2 глави 8.4 розділу VIII ПРРЕЕ № 312 є окремим порушенням, яке полягає у невиконанні споживачами передбаченого пунктом 5.5.1 глави 5.5 розділу V Кодексу комерційного обліку електричної енергії і пунктом 2.3.4 глави 2.3 розділу II ПРРЕЕ № 312 обов`язку зі збереження пломб (пломбувального матеріалу, на яких кріпляться пломби), і це є достатньою підставою для здійснення розрахунку обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті споживачем, навіть за відсутності факту споживання необлікованої електроенергії чи умисного втручання споживача до приладів обліку електролічильника з метою заниження значення показників використаної електроенергії.

Зокрема, у постанові від 31 серпня 2022 року у справі № 643/11540/20 Касаційний цивільний суд у складі Верховного Суду (далі - Касаційний цивільний суд) зазначив, що аналіз пунктів 8.2.4 та 8.4.1 ПРРЕЕ № 312 свідчить, що визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення цих Правил, здійснюється, зокрема, і у випадку виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, навіть за відсутності факту споживання необлікованої електроенергії чи умисного втручання споживача до приладів обліку електролічильника з метою заниження значення показників використаної електроенергії. І лише у разі своєчасного (до виявлення порушення представниками оператора системи) письмового повідомлення споживачем оператора системи про пошкодження або зрив пломб (за умови відсутності явних ознак втручання в роботу засобів вимірювальної техніки) визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення ПРРЕЕ № 312, не застосовуються.

Суди попередніх інстанцій у цій справі (№ 17-14-01/1494 (925/1157/21) дійшли подібного висновку, зазначивши, що застосування для розрахунку обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті споживачем, глави 8.4 розділу VIII ПРРЕЕ № 312, не потребує встановлення фактів втручання споживача в роботу засобів вимірювальної техніки або викрадення ним електричної енергії (безоблікового споживання електричної енергії).

Однак, зважаючи на зміст частини першої, пункту 4 частини другої статті 77 Закону України «Про ринок електричної енергії», пункту 5.16.22 глави 5.16 розділу V, глави 6.4 розділу VI Кодексу комерційного обліку електричної енергії у співвідношенні з підпунктом 2 пункту 8.4.2 глави 8.4 розділу VIII ПРРЕЕ № 312, Касаційний господарський суд дійшов висновку, що відповідальність споживача із забезпечення збереження та цілісності пломб не може бути безумовною, а тому для застосування до споживача оперативно-господарської санкції внаслідок порушення ПРРЕЕ № 312 необхідним є надання оцінки виявленому порушенню у світлі конкретних обставин справи у їх сукупності щодо доведеності факту порушення та правильності здійснених розрахунків та наявності факту розкрадання електричної енергії.

На підставі викладеного Касаційний господарський суд висловив намір відступити від висновку щодо застосування норми права в подібних правовідносинах, викладеного в постанові Касаційного цивільного суду від 31 серпня 2022 року у справі № 643/11540/20.

При цьому, Касаційний господарський суд зазначив, що висновок, зроблений Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 05 жовтня 2022 року у справі № 906/513/18 про те, що пошкодження чи зрив пломб, відповідальність за збереження і цілісність яких відповідно до акту про пломбування покладено на власника (користувача) електроустановки або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені, є окремими порушеннями ПКЕЕ, які полягають у невиконанні зазначеними суб`єктами передбаченого пунктами 3.3 і підпунктом 26 пункту 10.2 ПКЕЕ обов`язку зі збереження пломб, що відповідно до пунктів 6.40, 6.41 ПКЕЕ та пунктів 1, 2 пункту 2.1 Методики є підставою для застосування її положень та нарахування вартості необлікованої електричної енергії (плати за поставлену електричну енергію), не може бути застосований у справі, що переглядається з огляду на інше нормативне регулювання, яке у зв`язку із втратою чинності не діяло станом на дату підписання акта про порушення та прийняття спірного рішення у цій справі.

Велика Палата Верховного Суду не погоджується з доводами Касаційного господарського суду про наявність підстав для передачі справи № 17-14-01/1494 (925/1157/21) на її розгляд з огляду на таке.

Відповідно до частини третьої статті 302 ГПК України суд, який розглядає справу в касаційному порядку у складі колегії суддів, палати або об`єднаної палати, передає справу на розгляд Великої Палати, якщо така колегія (палата, об`єднана палата) вважає за необхідне відступити від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного в раніше ухваленому рішенні Верховного Суду у складі колегії суддів (палати, об`єднаної палати) іншого касаційного суду.

Водночас частиною шостою статті 303 ГПК України передбачено, що у разі, коли Велика Палата Верховного Суду дійде висновку про відсутність підстав для передачі справи на її розгляд, а також якщо дійде висновку про недоцільність розгляду справи Великою Палатою Верховного Суду, зокрема через наявність висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного в раніше ухваленому рішенні Великої Палати Верховного Суду, справа повертається (передається) відповідній колегії (палаті, об`єднаній палаті) для розгляду, про що постановляється ухвала. Справа, повернута на розгляд колегії (палати, об`єднаної палати), не може бути передана повторно на розгляд Великої Палати.

Отже, у випадку якщо Велика Палата Верховного Суду вже висловлювала висновок щодо застосування норми права у правовідносинах, подібних тим, що склались у справі, направленій на її розгляд касаційним судом, розгляд такої справи Велика Палата Верховного Суду визнає недоцільним і повертає відповідній колегії (палаті, об`єднаній палаті) для розгляду.

При вирішенні спору у справі № 906/513/18 суди керувалися Правилами користування електричною енергією, затвердженими постановою Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України від 31 липня 1996 року № 28 (далі - ПКЕЕ), а також Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національна комісія регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року № 562 (далі - Методика).

У пункті 8.21 постанови від 05 жовтня 2022 року у справі № 906/513/18 Велика Палата Верховного Суду виснувала, що пошкодження чи зрив пломб, відповідальність за збереження і цілісність яких відповідно до акта про пломбування покладено на власника (користувача) електроустановки або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені, є окремими порушеннями ПКЕЕ, які полягають у невиконанні зазначеними суб`єктами передбаченого пунктом 3.3 і підпунктом 26 пункту 10.2 ПКЕЕ обов`язку зі збереження пломб, що відповідно до пунктів 6.40, 6.41 ПКЕЕ та підпунктів 1, 2 пункту 2.1 Методики є підставою для застосування її положень та нарахування вартості необлікованої електричної енергії (плати за поставлену електричну енергію).

Застосовані Великою Палатою Верховного Суду норми права мали такий зміст:

- пункт 3.3 ПКЕЕ відповідальність за збереження і цілісність розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування покладається на власника (користувача) електроустановки або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені;

- підпункт 26 пункту 10.2. ПКЕЕ споживач електричної енергії зобов`язаний забезпечувати збереження і цілісність встановлених на його території (у його приміщенні) розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування;

- пункт 6.40 ПКЕЕ у разі виявлення представниками електропередавальної організації або представниками постачальника електричної енергії пошкоджень чи зриву пломб, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів обліку, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів (систем) обліку з метою зміни їх показів перерахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до Методики;

- пункт 6.41 ПКЕЕ передбачено, що у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником постачальника електричної енергії, від якого споживач одержує електричну енергію, або електропередавальної організації порушень цих Правил або умов договору на місці виявлення порушення у присутності представника споживача оформляється акт порушень. В акті мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил та вихідні дані, необхідні та достатні для визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень. Акт складається в двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт підписується представником постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) та представником споживача. У разі відмови споживача підписати акт в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт вважається дійсним, якщо він підписаний не менше ніж трьома уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації). Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта, які зазначаються в акті, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання. Акт підписують тільки особи, які брали участь у контрольному огляді або технічній перевірці.

- підпункти 1 та 2 пункту 2.1 Методики вона застосовується на підставі акта про порушення, складеного в порядку, установленому цією Методикою, з урахуванням вимог ПКЕЕ та в разі виявлення таких порушень ПКЕЕ: 1) порушення цілісності пломб, цілісності пломбувального матеріалу, на якому встановлені пломби (дріт, кордова нитка тощо), порушення цілісності гвинтів, на яких закріплено пломбувальний матеріал (далі - порушення пломб), або відсутності на приладах обліку пломб з відбитками тавр про повірку приладів обліку (за умови наявності акта про збереження пломб, складеного в порядку, установленому ПКЕЕ, або іншого документа, який підтверджує факт пломбування і передачу на збереження приладів обліку, установлених пломб, та за умови втручання споживача в роботу приладів обліку); 2) пошкодження або відсутності пломб з відбитками тавр енергопостачальника чи інших заінтересованих сторін, індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, складеному в порядку, визначеному ПКЕЕ, або в іншому документі, який підтверджує факт пломбування і передачу на збереження приладів обліку, установлених пломб та індикаторів.

14 березня 2018 року Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг була прийнята постанова № 312, якою були затверджені Правила роздрібного ринку електричної енергії (ПРРЕЕ) та визнано такою, що втратила чинність постанову Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України від 31 липня 1996 року № 28 «Про затвердження Правил користування електричною енергією» (ПКЕЕ).

Правовідносини у справі № 17-14-01/1494(925/1157/21) виникли у липні 2021 року, відповідно регулюються нормами ПРРЕЕ № 312, які мають такий зміст:

- пункт 2.3.4. ПРРЕЕ відповідальність за збереження і цілісність засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування покладається на власника (користувача) електроустановки або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені;

- підпункт 8 пункту 5.5.5. ПРРЕЕ споживач електричної енергії зобов`язаний забезпечувати збереження і цілісність установлених на його території та/або об`єкті (у його приміщенні) розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування;

- пункт 8.2.4. ПРРЕЕ у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до порядку, визначеного главою 8.4 цього розділу;

- пункт 8.2.5. ПРРЕЕ у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 9 до цих Правил. В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил та всі необхідні для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням: меж балансової належності; перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення; номінальної сили струму спрацювання комутаційних апаратів, задіяних у схемі підключення; фазування лічильника на дату оформлення акта про порушення. Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт про порушення підписується представником (представниками) оператора системи, який (які) брали участь у перевірці, та споживачем (представником споживача) або іншою особою, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи). У разі відмови споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписати акт про порушення в ньому робиться запис про відмову;

- підпункти 1, 2 пункту 8.4.2 ПРРЕЕ визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення, складеного у порядку, визначеному цими Правилами, у разі виявлення таких порушень: 1) порушення цілісності пломб, цілісності пломбувального матеріалу, на якому встановлені пломби (дріт, кордова нитка тощо), порушення цілісності гвинтів, на яких закріплено пломбувальний матеріал (далі - пошкодження пломб), або відсутність на засобах вимірювальної техніки пломб з відбитками тавр про їх повірку чи пломб з відбитками тавр оператора системи або інших заінтересованих сторін, установлених на кріпленнях кожуха лічильника електричної енергії (за умови наявності акта про пломбування, складеного в порядку, установленому Кодексом комерційного обліку, або іншого документа, який підтверджує факт пломбування і передачу на збереження засобів вимірювальної техніки, установлених пломб, та за умови втручання споживача в роботу засобів вимірювальної техніки); 2) пошкодження або відсутність пломб з відбитками тавр оператора системи чи інших заінтересованих сторін, установлених на засобах (вузлах) вимірювальної техніки в місцях, указаних в акті про пломбування, складеному в порядку, визначеному Кодексом комерційного обліку, або в іншому документі, який підтверджує факт пломбування і передачу на збереження засобів вимірювальної техніки та установлених пломб (крім пломб, установлених на кріпленнях кожуха лічильника електричної енергії).

З наведеного вбачається, що правила поведінки (норми права), які містились у наведених пунктах ПКЕЕ та Методики та які застосовувала Велика Палата Верховного Суду при розгляді справи № 906/513/18 залишились такими самими та зараз містяться у зазначених пунктах ПРРЕЕ, які підлягають застосуванню до спірних правовідносин у справі № 17-14-01/1494(925/1157/21).

Отже, у постанові від 05 жовтня 2022 року у справі № 906/513/18 (яка прийнята пізніше ніж постанова Касаційного цивільного суду у справі № 643/11540/20 від висновку у які просить відступити Касаційний господарський суд) Велика Палата Верховного Суду вже висловила свій висновок стосовно наявності підстав для нарахування споживачу вартості недоврахованої електроенергії у разі виявлення пошкодження або відсутності пломб на засобах обліку електроенергії навіть у випадку відсутності встановленого факту втручання в роботу самого засобу обліку електричної енергії.

З огляду на зазначене Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку про недоцільність розгляду нею справи № 17-14-01/1494(925/1157/21), яку слід повернути відповідній колегії Касаційного господарського суду для розгляду згідно із частиною шостою статті 303 ГПК України.

Керуючись статтями 302, 303 ГПК України, Велика Палата Верховного Суду,

УХВАЛИЛА:

Справу № 17-14-01/1494 (925/1157/21) повернути відповідній колегії Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду для розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання й оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач Ю. Л. Власов
Судді: І. А. Воробйова К. М. Пільков
І. В. Григор`єва О. Б. Прокопенко
М. І. Гриців О. М. Ситнік
Д. А. Гудима І. В. Ткач
Л. Ю. Кишакевич О. С. Ткачук
Л. М. Лобойко В. Ю. Уркевич
С. Ю. Мартєв Є. А. Усенко