ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД РІВНЕНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"04" липня 2023 р. м. Рівне Справа № 918/467/21

Господарський суд Рівненської області у складі судді Горплюка А.М. розглянувши матеріали справи

за позовом Приватного підприємства "Будівельна компанія "Комфорт - сервіс"

до відповідача Профспілкового підприємства санаторію "Горинь" ради федерації профспілок Рівненської області

про стягнення заборгованості в сумі 496 311, 17 грн.

Секретар судового засідання Гуменюк О.С.

В засіданні приймали участь:

від позивача: не з`явився

від відповідача: Бурма О.В

ВСТАНОВИВ:

Приватне підприємство "Будівельна компанія "Комфорт - сервіс" звернулося до Господарського суду Рівненської області з позовною заявою до відповідача Профспілкового підприємства санаторію "Горинь" ради федерації профспілок Рівненської області про стягнення заборгованості в сумі 496 311,17 грн, з яких 434 109,20 грн основного боргу, 19 695,47 грн 3% річних та 42 506,50 грн інфляційного збільшення боргу.

Ухвалою суду від 14.06.2021 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження, розгляд справи по суті призначено на 06.07.2021.

Ухвалою суду від 06.07.2021 вирішено подальший розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 17.08.2021. Зокрема, ухвалою запропоновано позивачу до дня судового засідання подати пояснення щодо клопотання про призначення експертизи.

Ухвалою суду від 17.08.2021 розгляд справи відкладено на 02.09.2021.

Ухвалою суду від 02.09.2021 клопотання Профспілкового підприємства санаторію "Горинь" ради федерації профспілок Рівненської області про призначення у справі судової експертизи задоволено та призначено у справі № 918/467/21 судову будівельно-технічну експертизу. Також, вказаною ухвалою провадження у справі № 918/467/21 зупинено до завершення експертного дослідження та повернення матеріалів справи до Господарського суду Рівненської області.

Супровідним листом від 14.09.2021 № 918/467/21/905/21 матеріали справи надіслано до Рівненського відділення Львівського науково-дослідного інституту судових експертиз.

02.02.2022 до Господарського суду Рівненської області від Рівненського відділення Львівського науково-дослідного інституту судових експертиз повернулися матеріали справи № 918/467/21 разом з висновком експерта.

Ухвалою суду від 11.02.2022 поновлено провадження у справі, продовжено строк підготовчого провадження на 30 днів до 14.03.2022, підготовче засідання призначено на 01.03.2022.

Ухвалою суду від 01.03.2022 підготовче засідання відкладено до завершення військової агресії російської федерації проти України.

Ухвалою суду від 01.06.2022 підготовче засідання призначено на 23.06.2022.

Ухвалою суду від 23.06.2022 клопотання представника відповідача адвоката Бурми О.В. про виклик експерта задоволено. Підготовче засідання відкладено 21.07.2022 та викликано судового експерта Львівського Науково-дослідного інституту судових експертиз Рівненське відділення Міністерства юстиції України Семенюк С.П.

В судовому засіданні 21.07.2022 судовий експерт Семенюк С.П. надала пояснення по суті проведеної експертизи, судом оголошено перерву до 16.08.2022 з метою надання представнику відповідача строку для формування питання експерту та підготовки і подання клопотання про призначення експертизи.

16.08.2022, через відділ канцелярії та документального забезпечення суду, від представника відповідача надійшло клопотання про призначення додаткової судової будівельно-технічної експертизи.

Ухвалою суду від 16.08.2022 призначено у справі № 918/467/21 додаткову судову будівельно-технічну експертизу, на вирішення експерта поставлено наступне питання:

- "Чи відповідає вартість, вид та кількість матеріалів, виробів та конструкцій, що використані на об`єкті будівництва "Поточний ремонт в житловому корпусі в с. Степань Сарненського району Рівненської області" та вказані, як прямі витрати в Акті № 1 приймання виконаних будівельних робіт за листопад 2019 року (форма КБ-2в), вартості, виду та кількості матеріалів, виробів та конструкцій, що закуплені для виконання будівельних робіт на об`єкті будівництва згідно з первинними фінансовими документами (накладними / видатковими накладними № 1 від 10.05.2019, № 13 від 03.06.2019, № 64 від 30.05.2019, № 81 від 10.05.2019, № 82 від 10.05.2019, № 83 від 10.05.2019, № 84 від 10.05.2019, № 85 від 10.05.2019, № 168 від 12.07.2019, від № 275 від 26.04.2019, № 176 від 26.04.2019, № 952 від 14.05.2019, № 1430 від 02.05.2019, № 1576 від 14.05.2019, № 16734 від 03.05.2019, № 18676 від 17.05.2019, № 19082 від 20.05.2019, № Рнк/RV-0013645 від 03.05.2019, № Рнк/RV-0016713 від 24.05.2019 та № Рнк/RV-0016711 від 24.05.2019), долученими позивачем до позовної заяви, як додатки. Якщо вартість, вид та кількість матеріалів, виробів та конструкцій, що використані на об`єкті будівництва "Поточний ремонт в житловому корпусі в с. Степань Сарненського району Рівненської області" та вказані, як прямі витрати у Акті № 1 приймання виконаних робіт за листопад 2019 року (форма КБ-2в) та вказані як прямі витрати у Акті № 1 приймання виконаних будівельних робіт за листопад 2019 року не відповідають вартості, виду та кількості матеріалів, виробів та конструкцій, що закуплені для виконання будівельних робіт на об`єкті будівництва згідно з первинними фінансовими документами (накладними / видатковими накладними № 1 від 10.05.2019, № 13 від 03.06.2019, № 64 від 30.05.2019, № 81 від 10.05.2019, № 82 від 10.05.2019, № 83 від 10.05.2019, № 84 від 10.05.2019, № 85 від 10.05.2019, № 168 від 12.07.2019, від № 275 від 26.04.2019, № 176 від 26.04.2019, № 952 від 14.05.2019, № 1430 від 02.05.2019, № 1576 від 14.05.2019, № 16734 від 03.05.2019, № 18676 від 17.05.2019, № 19082 від 20.05.2019, № Рнк/RV-0013645 від 03.05.2019, № Рнк/RV-0016713 від 24.05.2019 та № Рнк/RV-0016711 від 24.05.2019), долученими позивачем до позовної заяви, як додатки, то у чому полягають невідповідності".

31.08.2022 супровідним листом № 918/467/21/683/22 матеріали справи № 918/467/21 скеровані до Рівненського науково - дослідного експертно - криміналістичного центру Міністерства внутрішніх справ України.

15.03.2023 до Господарського суду Рівненської області від Рівненського науково - дослідного експертно - криміналістичного центру Міністерства внутрішніх справ України повернулися матеріали справи № 918/467/21 разом з висновком експерта.

Ухвалою суду від 20.03.2023 поновлено провадження у справі №918/467/21, підготовче засідання призначено на 11.04.2023.

11.04.2023 на офіційну пошту суду від представника відповідача надійшли додаткові пояснення з врахуванням висновку експерта.

Ухвалою суду від 11.04.2023 закрито підготовче провадження у справі 918/467/21, призначено справу до судового розгляду по суті 04.05.2023.

В судове засідання 04.05.2023 представник позивача не з`явився, про причини неявки суд не повідомив. Представник відповідача подав клопотання про відкладення, оскільки, як йому стало відомо, представник позивача не прибуде в судове засідання.

Ухвалою суду від 04.05.2023 розгляд справи по суті відкладено на 23.05.2023.

19.05.2023 на офіційну пошту суду від представника відповідача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку із зайнятістю в іншому судовому засіданні. При цьому, представник позивача повторно не повідомив про причини неявки.

Ухвалою суду від 23.05.2023 розгляд справи по суті відкладено на 13.06.2023

В судове засідання 13.06.2023 представники сторін не з`явились, про причини неявки суд не повідомили. Ухвалою суду від 13.06.2023 розгляд справи по суті відкладено на 22.06.2023.

22.06.2023, через відділ канцелярії та документального забезпечення суду, від представника позивача надійшло клопотання про відкладення.

Ухвалою суду від 22.06.2023 розгляд справи по суті відкладено на 04.07.2023

В судове засідання 04.07.2023 представник позивача не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи по суті повідомлений належним чином у встановлений законом строк, про причини неявки суд не повідомляв.

Представник відповідача в судовому засіданні 04.07.2023 заперечив проти позовних вимог, просив в задоволенні позову відмовити повністю у зв`язку з поданням недостовірних даних.

Згідно ч. 1 ст. 2 Господарського процесуального кодексу України (надалі - ГПК України), завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

За приписами статті 216 ГПК України суд відкладає розгляд справи у випадках, встановлених частиною другою статті 202 цього Кодексу.

Відповідно до приписів ст. 202 ГПК України відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною передумовою для якого є не відсутність у судовому засіданні представників сторін учасників справи, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні.

Господарський суд зазначає, що за приписами статті 129 Конституції України, статті 2 ГПК України одним із завдань судочинства є своєчасний розгляд справи, що відповідає положенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція), згідно з якою кожен має право на справедливий розгляд його справи у продовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

За змістом рішення ЄСПЛ у справі "Шульга проти України" суд неодноразово наголошував, що це роль національних судів організовувати судові провадження таким чином, щоб вони були без затримок та ефективними.

Національним судам належить функція керування провадженнями таким чином, щоб вони були швидкими та ефективними (рішення ЄСПЛ у справі "Скордіно проти Італії"). Держави-учасниці мають організувати правові системи таким чином, щоб їх суди могли гарантувати право кожного на отримання остаточного рішення у справах, що стосуються цивільних прав і обов`язків упродовж відповідного терміну (рішення ЄСПЛ у справах "Скордіно проти Італії", "Сюрмелі проти Німеччини").

При цьому, за приписами частин 1-3 ст. 43 ГПК України, учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню господарського судочинства, зокрема: подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин. Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Господарський процесуальний обов`язок сторони - це належна поведінка сторони в господарському судочинстві, що вимагається та забезпечується процесуальним законом, а також кореспондує суб`єктивному процесуальному праву суду.

Процесуальні права надані законом тим особам, які беруть участь у процесі для сприяння суду при розгляді справ, для сприяння їх правильному вирішенню, і кожного разу, коли сторона у справі вчиняє будь-яку процесуальну дію не з цією метою, а задля досягнення якихось сторонніх цілей (для введення суду в оману, для затягування розгляду, для створення перешкод опоненту) вона виходить за межі дійсного змісту свого права, тобто зловживає ним.

Враховуючи викладене, суд вважає за можливе здійснити розгляд справи за наявними матеріалами без участі представника позивача.

Заслухавши пояснення представника відповідача, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді у судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

26.04.2019 між Профспілковим підприємством санаторій "Горинь" ради федерації профспілок Рівненської області (замовник) та Приватним підприємством "Будівельна компанія "Комфорт-сервіс" (підрядник) укладено Договір підряду № 2604 (надалі - Договір).

Відповідно до п. 1.1. Договору замовник доручає, а підрядник зобов`язується на свій ризик, власними та залученими силами та засобами відповідно до умов даного договору та норм чинного законодавства України виконати поточний ремонт в житловому корпусі в с. Степань, Сарненського району Рівненської області на об`єкті замовника, який знаходиться за адресою: с. Степань, Сарненського району, Рівненської області, а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконані роботи за ціною, в порядку та в строки, погоджені сторонами в даному договорі.

Згідно п. 1.2, п. 1.3 Договору види, склад та обсяги робіт, які виконуються згідно даного Договору, зазначені в Додатку № 1 (Договірна ціна) до даного Договору. Склад та обсяги робіт можуть бути переглянуті Сторонами у разі внесення Замовником змін у Договірну ціну, про що Сторони вносять зміни в Додаток №1 до даного Договору. Роботи, які не передбачені цим Договором, виконуються Підрядником тільки у випадку їх письмового узгодження із Замовником на підставі укладеної між Сторонами відповідної Додаткової угоди до даного Договору, в якій Сторони погоджують характер, об`єми, ціну та строки виконання додаткових робіт.

Пунктом 2.1 Договору сторони погодили, що підрядник виконує роботи в строк, який передбачений даним Договором, а саме 25 робочих днів.

Дата початку виконання робіт - 01.05.2019. Терміни виконання робіт визначаються графіком виконання робіт (Додаток 2). У випадку затримки фінансування цього договору термін виконання робіт може змінитися. Датою закінчення робіт вважається дата їх прийняття Замовником шляхом підписання Акту прийому - передачі виконаних робіт (п. 2.2. - 2.4. Договору).

Сторони погодили, що строки виконання робіт можуть бути змінені Сторонами із внесенням відповідних змін до даного Договору шляхом укладання відповідної Додаткової угоди у випадку: внесення Замовником змін в об`єми виконаних робіт, які мали наслідком зміну об`ємів/обсягів виконуваних Підрядником робіт; виникнення обставин непереборної сили (п. 2.5. Договору).

Відповідно до пункту 2.6 Договору, замовник має право в односторонньому порядку прийняти рішення про уповільнення темпів виконання робіт, їх зупинення або прискорення, шляхом письмового повідомлення про це підрядника.

Пунктом 2.8 Договору сторони домовилися, що у випадку, якщо з вини підрядника початок виконання Робіт відбувається пізніше від дати, вказаної в пункті 2.2 даного Договору, на 7 (сім) календарних днів або відставання від дати закінчення виконання всіх робіт, яка зазначена в пункті 2.3 даного Договору, складає більше ніж 10 (десять) календарних днів, замовник повідомляє підрядника про несвоєчасний початок робіт або суттєве відставання від їх закінчення; якщо в десятиденний строк з моменту отримання підрядником письмового повідомлення замовника про порушення строків виконання робіт, підрядник не забезпечить виконання робіт відповідно до строків, які вказані в даному Договорі, замовник має право в односторонньому порядку розірвати цей Договір та вимагати від підрядника відшкодування збитків, які поніс замовник; в такому випадку замовник здійснює оплату фактично виконаних робіт підрядником, а у випадку якщо підрядник не розпочав виконання робіт, грошові кошти сплачені замовником відповідно до підпункту 4.1.1 цього Договору підлягають поверненню підрядником замовнику в десятиденний строк з моменту отримання підрядником письмового повідомлення замовника.

Розділом 3 Договору сторонами узгоджено вартість робіт за Договором (договірна ціна), а розділом 4 визначено порядок фінансування робіт і розрахунків.

Відповідно до пунктів 3.1, 3.2 Договору вартість робіт включає в себе вартість матеріалів та робіт (далі Договірна ціна) та визначається на основі Договірної ціни, яка є Додатком № 1 до даного Договору і складає 914 367 грн 60 коп., в тому числі ПДВ 20%. Договірна ціна, визначена у пункті 3.1 даного Договору, включає в себе відшкодування всіх витрат Підрядника.

Згідно з пунктом 3.3 Договору: Договірна ціна за цим Договором є динамічною та уточнюється підписаними між Сторонами Актами приймання - передачі виконаних будівельних робіт по фактично виконаних Підрядником на Об`єкті роботах; вартість робіт може бути змінена, якщо виникають обставини, які не можуть бути передбачені Сторонами при укладанні цього Договору; у випадку необхідності перевищити вартість робіт, підрядник зобов`язався письмово повідомити про це замовника на протязі 3 (трьох) робочих днів з моменту, коли підряднику стало відомо про необхідність такого перевищення і при цьому до повідомлення повинні бути додані документи, які обумовлюють таке перевищення; перегляд вартості робіт обґрунтовується розрахунками та оформлюється Сторонами шляхом укладання Договору про внесення змін; у випадку, якщо підрядник, згідно умов даного пункту Договору не попередив замовника про необхідність перевищення вартості робіт, обумовлених даним Договором, підрядник зобов`язався виконати роботу не вимагаючи від замовника відшкодування цих витрат шляхом збільшення вартості робіт підрядника.

Крім того, між сторонами підписано Додаток №1 до Договору (Договірна ціна) на будівництво поточного ремонту в жилому корпусі в с. Степань, Сарненського району, Рівненської області, що здійснюється в 2019 році, яка складає 914 367,60 грн.

У відповідності до п. 4.1 Договору, фінансування та оплата робіт здійснюється Замовником шляхом перерахування грошових коштів на розрахунковий рахунок Підрядника, який вказаний в даному Договорі, у наступному порядку: грошові кошти у розмірі 345 000,00 грн сплачується Замовником Підряднику 02.05.2019; 300 000,00 грн сплачується Замовником Підряднику до 20.05.2019; наступні оплати здійснюється Замовником протягом 20 (двадцяти) банківських днів з дати підписання між Сторонами Актів виконаних робіт, при умові отримання Замовником від Підрядника всієї виконавчої документації, актів прихованих робіт та робочої документації по виконаних на Об`єкті роботах.

Підпунктом 6.1.3 п 6.1 Договору замовник має право розірвати даний Договір в односторонньому порядку та вимагати відшкодування збитків, якщо Підрядник: своєчасно не розпочав роботи або виконує їх настільки повільно, що закінчення їх у строк, визначений даним Договором, стає неможливим.

Суд зазначає, що Договір та Додаток №1 до Договору підписані сторонами та скріплені відтисками печаток товариств.

Так, пунктами 6.2.4, 6.2.5 Договору визначено обов`язок замовника оплатити підряднику виконані роботи згідно умов даного договору за умови належного виконання підрядником умов даного договору та/або додатків/додаткових угод до нього; повідомити підрядника про виявлені недоліки в роботі.

Крім того, підпунктом 6.4.1 п. 6.4 Договору визначений обов`язок підрядника виконати весь комплекс робіт по об`єкту відповідно до умов даного договору, норм чинного законодавства України та передати їх замовнику за актом приймання-передачі виконаних будівельних робіт.

Таким чином, обов`язок підрядника виконати роботи передбачені Договором кореспондується обов`язок замовника оплатити підряднику виконані роботи згідно умов даного договору.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 509 Цивільного Кодексу України (надалі - ЦК України) зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу.

Згідно зі ст. 11 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки; підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.

Відповідно до статті 184 Господарського кодексу України (надалі - ГК України) при укладенні господарського договору на основі вільного волевиявлення сторін проект договору може бути розроблений за ініціативою будь-якої із сторін у строки, погоджені самими сторонами. Укладення договору на основі вільного волевиявлення сторін може відбуватися у спрощений спосіб або у формі єдиного документа, з додержанням загального порядку укладення договорів, встановленого статтею 181 цього Кодексу.

У статті 181 ГК України встановлено, що господарський договір за загальним правилом викладається у формі єдиного документа, підписаного сторонами та скріпленого печатками. Допускається укладення господарських договорів у спрощений спосіб, тобто шляхом обміну листами, факсограмами, телеграмами, телефонограмами тощо, а також шляхом підтвердження прийняття до виконання замовлень, якщо законом не встановлено спеціальні вимоги до форми та порядку укладення даного виду договорів.

Відповідно до статті 180 ГК України зміст господарського договору становлять умови договору, визначені угодою його сторін, спрямованою на встановлення, зміну або припинення господарських зобов`язань, як погоджені сторонами, так і ті, що приймаються ними як обов`язкові умови договору відповідно до законодавства. Господарський договір вважається укладеним, якщо між сторонами у передбачених законом порядку та формі досягнуто згоди щодо усіх його істотних умов. Істотними є умови, визнані такими за законом чи необхідні для договорів даного виду, а також умови, щодо яких на вимогу однієї із сторін повинна бути досягнута згода.

Частиною 1 статті 626 ЦК України визначено, що договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Згідно з ч. 1 ст. 627 ЦК України, сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Статтею 628 ЦК України визначено, що зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Відповідно до ст. 638 ЦК України, договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.

Враховуючи правову природу укладеного Договору, кореспондуючи права та обов`язки його сторін, суд дійшов висновку, що останній за своє правовою природою є договором підряду.

Згідно з ст. 837 ЦК України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові. Для виконання окремих видів робіт, встановлених законом, підрядник (субпідрядник) зобов`язаний одержати спеціальний дозвіл. До окремих видів договорів підряду, встановлених параграфами 2-4 цієї глави, положення цього параграфа застосовуються, якщо інше не встановлено положеннями цього Кодексу про ці види договорів.

За приписами ст. 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо воля сторін виражена за допомогою телетайпного, електронного або іншого технічного засобу зв`язку. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами).

Правочин, який вчиняє юридична особа, підписується особами, уповноваженими на це її установчими документами, довіреністю, законом або іншими актами цивільного законодавства.

Факт укладення Договору та виконання робіт сторонами не оспорюється.

Проте, 10.02.2020 відповідач надіслав на адресу позивача повідомлення про розірвання договору, посилаючись на підпункт 6.1.3 пункту 6.1 Договору. Як зазначає відповідач у відзиві вказане повідомлення було надіслано позивачу у зв`язку з тим, що будівельні роботи не ведуться, та на даний час їх виконання не завершено, та завершення їх у строк стає неможливим.

Так, у відзиві на позовну заяві відповідач зазначає, що позивач не повідомляв замовника про затримку виконання робіт та здачу їх невчасно у зв`язку з чим, замовник скористався свої правом, наданим п. 6.1.3. Договору та розірвав договір в односторонному порядку.

Крім того, відповідач зазначає, що у жовтні листопаді 2019 року взагалі ніякі роботи не велись. Більше того, працівники підрядника в кінці червня 2019 року покинули об`єкт та ніякі роботи більше не велись.

Суд враховує, що на підтвердження позовних вимог позивачем долучено до матеріалів справи Акти, які датовані жовтнем та листопадом 2019 року, однак, сам позивач зазначає, що роботи на загальну суму 804 109,20 грн були виконані ним в травні-червні 2019 року.

Також, суд звертає увагу, що акти приймання виконаних будівельних робіт за жовтень 2019 року та за листопад 2019 року є ідентичними (продубльовані) та вони не підписані зі сторони замовника.

З матеріалів справи вбачається, що відповідач частково провів розрахунки за Договором в сумі 470 000,00 грн, що не заперечується відповідачем та підтверджується платіжними дорученнями від 02.05.2019, 06.05.2019, 15.05.2019, 31.05.2019 та 12.07.2019 копії яких долучені відповідачем до матеріалів справи.

При цьому, у поданій позовній заяві позивач зазначає про часткову оплату в розмірі 450 000,00 грн за тими ж платіжними дорученнями ( від 02.05.2019, 06.05.2019, 15.05.2019, 31.05.2019 та від 12.07.2019), тоді як арифметично вірною є сума 470 000,00 грн.

Однак, при визначенні розміру основної заборгованості позивач зазначає суму 434 109,20 грн., що також є арифметично невірною сумою, оскільки вірною мала б бути сума 334 109,20 грн.

Відтак, нарахування 3% річних та інфляційних втрат відбулось з врахуванням невірної суми основної заборгованості.

Крім того, з метою встановлення розміру виконаних робіт та визначення реальної вартості, виду та кількості матеріалів, виробів та конструкцій, що використані на об`єкті будівництва "Поточний ремонт в житловому корпусі в с. Степань Сарненського району Рівненської області" та вказані, як прямі витрати у Акті № 1 приймання виконаних робіт за листопад 2019 року (форма КБ-2в) судом двіччі призначалась судова будівельно технічна експертиза.

Проте, ні перша, ні повторна експертизи не дали чіткої відповіді на поставлені судом запитання.

Так, вказаною експертизою встановлено, що обсяги та вартість фактично виконаних будівельних робіт по об`єкту будівництва "Поточний ремонт в жилому корпусі в с. Степань Сарненського району Рівненської області", що здійснювались на підставі договору підряду №2604 від 26.04.2019 не в повній мірі відповідають обсягам та вартостями зазначеними в Акті №1 приймання виконаних будівельних робіт за листопад 2019 року (форма КБ-2в). Вартість фактично виконаних будівельних робіт по об`єкту будівництва "Поточний ремонт в жилому корпусі в с. Степань Сарненського району Рівненської області", що здійснювались на підставі договору підряду №2604 від 26.04.2019 становить 697 825,20 грн., з урахуванням податку на додану вартість.

При цьому, експертом зазначено, що відсутність проектної документації, актів на закриття прихованих робіт, виконавчої документації, підписаних та завірених замовником та представником технічного нагляду актів приймання виконаних будівельних робіт значно ускладнює визначення обсягів фактично виконаних будівельних робіт на об`єкті та вцілому виконання даного дослідження.

В подальшому, в судовому засіданні судовий експерт надала пояснення та вказала, що при проведення експертизи нею не досліджувались первинні бухгалтерські документи, а на закупівлю на підставі окремих накладних будівельні матеріали не відповідають будівельним матеріалам, що використані на об`єкті та вказані в Акті № 1.

Судом, на клопотання представника відповідача, було призначено додаткову будівельно технічну експертизу.

Проте, у висновку експерта зазначено, що оскільки на дослідження не надано акти на закриття прихованих робіт та зважаючи, що у висновку експертизи від 28.08.2022 за №9997 Рівненського відділення Львівського НДІСЕ Міністерства юстиції України, зазначено: "…загальний журнал ведення робіт та акти на закриття прихованих робіт в процесі робіт не створювались…", то судовий експерт не має змоги підтвердити чи спростувати виконання усіх робіт, відповідно провести дослідження за вказаними вище роботами не видається можливим.

Відповідно до ст. 73 ГПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

За приписами ч. 1 ст 98 ГПК України, висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством.

Тобто, призначення експертизи є правом суду, а висновок експерта є одним із методів доказування та способів встановлення обставин справи.

В той же час, висновками експертів встановлено, що Акт №1 та первинні фінансові документи, що долучені до матеріалів справи, містять недостовірні відомості стосовно об`ємів та вартості виконаних робіт, закуплених товарів.

На підставі викладеного, з врахуванням того, що Акт №1 містить недостовірні відомості щодо обсягу виконаних робіт та використаних матеріалів, а також враховуючи те, що первинні фінансові документи щодо закупівлі будівельних матеріалів не відповідають обсягам виконаних робіт та не ідентифікують саме обсяг виконаних робіт на даному об`єкті, такі докази не можуть бути взяті судом до уваги та ними не можуть бути підтверджені позовні вимоги Позивача.

Враховуючи викладене, а також беручи до уваги неточності судової експертизи та те, що дані висновки експертизи сформовані на основі доказів, які відповідачем не визнаються та заперечуються, вказані висновки не можуть прийматись судом як достовірні докази.

Суд також враховує, що після проведення судової будівельно - технічної експертизи та додаткової судової будівельно - технічної експертизи та повернення матеріалів справи до суду, сторонам було запропоновано подати пояснення.

Проте, позивач своїм правом не скористався та жодних пояснень від нього не надходило.

Доводи позивача про те, що ним виконано належним чином роботи згідно Договору підряду не приймаються судом з огляду на відсутність жодних належних та допустимих доказів на підтвердження таких доводів.

Також суд враховує, що позивач не довів належними та допустимими доказами належне виконання умов Договору підряду та розмір заборгованості, позивачем невірно розраховано 3% річних та інфляційних втрат, відтак посилання позивача на те, що саме відповідач допустив неналежне виконання Договору підряду є також не доведеними.

При цьому, відсутність (недоведеність) порушеного або оспорюваного права позивача є підставою для ухвалення рішення про відмову у задоволенні позову, незалежно від інших встановлених судом обставин.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) у рішенні від 10.05.2011 у справі "Серявін та інші проти України" (Seryavin and Others v. Ukraine, заява N 4909/04) вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема судів, мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.

ЄСПЛ також зазначив, що, хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довод (рішення ЄСПЛ від 28.10.2010 у справі "Трофимчук проти України" (Trofimchuk v. Ukraine, заява N 4241/03).

У відповідності з положеннями постанови пленуму Вищого господарського суду України від 23.03.2012 №6 "Про судове рішення" рішення з господарського спору повинно прийматись у відповідності з нормами матеріального і процесуального права та фактичними обставинами справи, з достовірністю встановленими господарським судом, тобто з`ясованими шляхом дослідження та оцінки судом належних і допустимих доказів у конкретній справі.

Відтак, з урахуванням положень частини другої статті 4 ГПК України підставою для звернення до суду є наявність порушеного права (охоронюваного законом інтересу) особи, тоді як відсутність обставин на підтвердження наявності порушення такого права, за захистом якого звернувся позивач, є підставою для відмови у задоволенні позову, а оскільки в ході розгляду справи порушення прав та законних інтересів позивача не знайшли свого підтвердження, то у суду відсутні будь-які правові підстави для задоволення позовних вимог.

Керуючись ст. ст. 73, 74, 76-79, 91, 120, 123, 129, 233, 238, 241 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

В задоволенні позову Приватного підприємства "Будівельна компанія "Комфорт - сервіс" до Профспілкового підприємства санаторію "Горинь" ради федерації профспілок Рівненської області про стягнення заборгованості в сумі 496 311, 17 грн - відмовити.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення Господарського суду Рівненської області може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги до Північно-західного апеляційного господарського суду в порядку встановленому ст.ст. 254, 256 - 259 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст виготовлено та підписано 14 липня 2023 року

Суддя А.М. Горплюк