ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

"18" липня 2023 р.м. Одеса № 916/2998/23

Господарський суд Одеської області у складі судді Сулімовської М.Б., розглянувши матеріали заяви

за позовом: Комунального підприємства "Теплопостачання міста Одеси" (, 65110, м.Одеса, вул. Балківська, 1-Б)

до відповідача: Комунального підприємства "Житлово-комунальний сервіс "Хмельницький" (, 65091, м.Одеса, вул.Серединський сквер, буд.1)

про стягнення 485368,88 грн.

в с т а н о в и в:

Позивач Комунальне підприємство "Теплопостачання міста Одеси" звернувся до Господарського суду Одеської області із позовом до відповідача Комунального підприємства "Житлово-комунальний сервіс "Хмельницький" про стягнення 485368,88 грн.

Позовні вимоги обгрунтовані неналежним виконанням відповідачем умов Договору №3032 на постачання теплової енергії від 01.10.2007 в частині оплати поставленої теплоенергії.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку про залишення її без руху, з огляду на наступне.

В силу приписів ч.2 ст.162 Господарського процесуального кодексу України, позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Відповідно до ч.3 ст.162 Господарського процесуального кодексу України, позовна заява повинна містити обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Зі змісту даної норми можна зробити висновок, що розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються (викладений в позовній заяві чи у вигляді окремого документа), є невід`ємною частиною позовної заяви та теж повинен бути оформлений відповідно до вимог ч.2 ст.162 ГПК України.

Так долучений до позовної заяви розрахунок заборгованості підписаний начальником Хаджибейського абонвідділу Зубко Р. та фахівцем Хаджибейського абонвідділу Маковейчук Т. Водночас, в матеріалах заяви відсутні докази на підтвердження повноважень вказаних осіб на вчинення дій процесуального характеру від імені позивача, в тому числі на право підписання розрахунків заявленої до стягнення заборгованості.

Для усунення вказаного недоліку позивачу слід надати докази на підтвердження повноважень начальника Хаджибейського абонвідділу Зубко Р. та фахівця Хаджибейського абонвідділу Маковейчук Т. на вчинення дій процесуального характеру від імені позивача, в тому числі на право підписання розрахунків заявленої до стягнення заборгованості.

Згідно п.8 ч.3 ст.162 ГПК України, позовна заява повинна містити перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

В п.3 додатків до позовної заяви зазначено про подання до суду копій рахунків-фактур, актів відпуску товару - теплової енергії, актів надання послуг та актів коригувань за спірний період на 116 арк.

Однак, наведений пункт не містить наведення чіткого переліку перелічених документів, що унеможливлює перевірку судом обсягу поданих доказів, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Для усунення вказаного недоліку позивачу слід навести коректний перелік доказів, доданих до позовної заяви, із зазначенням реквізитів документів.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.164 Господарського процесуального кодексу України, до позовної заяви додаються документи, які підтверджують відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів.

Згідно ч.1 ст.172 ГПК України, позивач, особа, яка звертається з позовом в інтересах іншої особи, зобов`язані до подання позовної заяви надіслати учасникам справи її копії та копії доданих до неї документів листом з описом вкладення.

Відповідно до п.19 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 №270 (надалі Правила), внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю можуть прийматися для пересилання з описом вкладення та/або з післяплатою.

Пунктом 59 Правил регламентовано, що внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю з описом вкладення подаються для пересилання відкритими для перевірки їх вкладення.

Згідно п.61 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 №270, у разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв`язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові. На примірнику опису, що видається відправникові, працівник поштового зв`язку повинен зазначити номер поштового відправлення.

Наказом Українського державного підприємства поштового зв`язку "Укрпошта" від 12.05.2006 №211 затверджено Порядок пересилання поштових відправлень, в п. 3.2.1.2 якого наведено зразок оформлення опису вкладення за формою 107.

Так, за формою 107 відправник складає опис вкладення поштового відправлення у двох примірниках із зазначенням у ньому найменування одержувача та його адреси, поіменного переліку предметів, зазначення кількості кожного предмета, його оголошеної цінності, загальної кількості предметів та загальної оголошеної цінності вкладення і підписує його.

Необхідність зазначення поіменного переліку предметів (найменування вкладення) корелюється із обов`язком працівника зв`язку звірити вкладення з описом, а також із правом одержувача відправлення на розкриття такого відправлення в його присутності у відділенні поштового зв`язку та, у випадку нестачі, заміни, повного або часткового пошкодження чи зіпсуття вкладення, - на складення відповідного акту.

При прийманні листа (бандеролі) з оголошеною цінністю з описом вкладення працівник зв`язку звіряє вкладення з описом ф. 107, а також перевіряє відповідність місця призначення, найменування адресата та суми оголошеної цінності, зазначених на відправленні та примірнику опису, розписується на ньому і проставляє відбиток календарного штемпеля.

Таким чином, належним доказом направлення стороні копії позовної заяви та всіх доданих до неї документів є оригінал опису вкладення, оформлений відповідно до форми 107 Порядку пересилання поштових відправлень.

В той же час, долучений позивачем до матеріалів позову опис вкладення у цінний лист не відповідає вимогам, встановленим Правилами надання послуг поштового зв`язку та Порядку пересилання поштових відправлень, оформлений працівником відділення зв`язку з порушенням п.3.2.1.2 Порядку, а тому не може бути прийнятий судом як доказ надіслання відповідачу копії позовної заяви та доданих до неї документів. Зокрема, як встановлено судом, у ньому не зазначено поіменний перелік вкладення із зазначенням реквізитів документів за пунктами 3, 6 опису.

З аналізу змісту останнього, зокрема, із найменування вкладення у цінний лист в пунктах 3, 6 "копії рахунків-фактур, актів відпуску товару - теплової енергії, актів надання послуг та актів коригувань; копій документів юридичних осіб - сторін судового спору" без зазначення повної назви кожного документу (додатку до позовної заяви), його дати та реквізитів, неможливо однозначно стверджувати, що позивачем направлено відповідачу саме додані до позовної заяви документи.

Отже, позивачем не подано до суду належних доказів направлення копії позовної заяви з усіма додатками відповідачу.

Для усунення вказаних недоліків позивачу слід надати докази надсилання відповідачу копії позовної заяви з усіма додатками - опис вкладення у цінний лист з поіменним переліком документів, поштову накладну та фіскальний чек поштового відділення.

Відповідно до ч.2 ст.164 ГПК України, до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Сплата судового збору здійснюється в порядку і розмірі, встановленому Законом України "Про судовий збір".

Вирішуючи питання щодо сплати судового збору, господарський суд виходить, зокрема, з такого.

Частиною 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до пп. 1 п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір", за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору становить 1,5 відсотки ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до Закону України "Про державний бюджет України на 2023 рік", у 2023 році прожитковий мінімум для працездатних осіб складає 2684,00 грн.

Так за подання даної позовної заяви позивач мав сплатити судовий збір в розмірі 7280,53 грн. (485368,88 х 1,5%).

Разом з тим, в матеріалах позовної заяви відсутні докази сплати судового збору у встановленоу порядку та розмірі.

Для усунення вказаного недоліку позивачу слід надати докази сплати судового збору в розмірі 7280,53 грн.

Згідно ч.2 ст.164ГПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Разом з тим, в матеріалах справи відсутні докази направлення відповідачу претензії із актом звіряння взаєморозрахунків.

Крім того, на частині актів наданих послуг відсутні підписи уповноваженого представника відповідача.

Для усунення вказаних недоліків позивачу слід надати письмово викладені пояснення щодо відсутності на актах наданих послуг підписів уповноваженого представника відповідача, а також докази направлення відповідачу претензії із актом звіряння взаєморозрахунків.

Частиною 1 статті 174 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

При цьому, залишення позовної заяви без руху - це тимчасовий захід, який застосовується судом з метою усунення позивачем недоліків позовної заяви та дотримання порядку її подання, визначеного Господарським процесуальним кодексом України.

За таких обставин, оскільки позивачем не дотримано вищезазначених вимог, встановлених Господарським процесуальним кодексом України, суд вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху та надати позивачу строк для усунення допущених недоліків позовної заяви.

Керуючись ст.ст. 162, 164, 174, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд,-

у х в а л и в:

1. Позовну заяву Комунального підприємства "Теплопостачання міста Одеси" залишити без руху.

2. Встановити позивачу строк для усунення недоліків - протягом 10 днів з дня отримання даної ухвали.

3. Встановити позивачу спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом подання доказів та пояснень, зазначених в ухвалі суду.

4. Заяву про усунення недоліків позовної заяви та додані до неї докази направити відповідачу, докази направлення надати до суду (опис вкладення, фіскальний чек, накладну).

5. Роз`яснити позивачу, що в разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із такою заявою.

6. Копію ухвали направити позивачу.

Суддя М.Б. Сулімовська

Ухвала суду набрала законної сили 18.07.2023, оскарженню не підлягає.