ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

"18" липня 2023 р. Справа№ 910/4462/23

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Іоннікової І.А.

суддів: Тарасенко К.В.

Михальської Ю.Б.

перевіривши матеріали апеляційної скарги Акціонерного товариства «Сенс Банк»

на рішення Господарського суду міста Києва від 30.05.2023

у справі № 910/4462/23 (суддя Пукшин Л.Г.)

за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Спільна справа»

до Акціонерного товариства «Сенс Банк»

про стягнення 58 822,89 грн,

ВСТАНОВИВ:

Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Спільна справа» звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Акціонерного товариства «Сенс Банк» про стягнення 58 822,89 грн, з яких заборгованість за період з 06.03.2019 до 28.02.2023 у розмірі 48 593,42 грн по внеску на утримання будинку, споруд та прибудинкових територій, 5 287,30 грн по внеску в фонд реконструкції в`їзної групи на територію комплексу та організації контрольно-пропускного режиму в`їзду-виїзду, а також за період з 06.03.2019 по 28.02.2023 втрати від інфляції у розмірі 4 245,84 грн та 3 % річних у розмірі 696,33 грн.

Через систему «Електронний суд» від позивача надійшла заява про збільшення позовних вимог, відповідно до якої, останній просив стягнути з відповідача 59 957,73 грн., з яких заборгованість за період з 06.03.2019 до 31.03.2023 у розмірі 49 610,66 грн по внеску на утримання будинку, споруд та прибудинкових територій, 5 404,90 грн по внеску в фонд реконструкції в`їзної групи на територію комплексу та організації контрольно-пропускного режиму в`їзду-виїзду, а також за період з 06.03.2019 по 31.02.2023 втрати від інфляції у розмірі 4 245,84 грн та 3 % річних у розмірі 696,33 грн. Вказана заява прийнята судом до розгляду.

Через систему «Електронний суд» від позивача надійшла відповідь на відзив, відповідно до якої, позивач просив суд:

- прийняти відмову позивача від частини позовних вимог про стягнення втрат від інфляції у розмірі 102,60 грн та трьох відсотків річних у розмірі 54,17 грн і закрити у цій частині провадження у справі;

- задовольнити позовні вимоги повністю (з урахуванням заяви позивача про збільшення позовних вимог та пояснень цієї відповіді на відзив) та стягнути з Акціонерного товариства «Сенс банк» на користь Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Спільна справа» заборгованість за період з 07.03.2019 по 31.03.2023 у розмірі 55 572,06 грн., в тому числі: 49 610,66 грн по внеску на утримання будинку, споруд та прибудинкових територій, 1 176,00 грн по внеску в фонд реконструкції в`їзної групи на територію комплексу та організації контрольно-пропускного режиму в`їзду-виїзду; 1 876,90 грн по додатковому внеску на впровадження енергоефективних заходів в багатоквартирному будинку, а саме: заміна дверей для місць загального користування (під`їздів), підвалів, технічних приміщень, горищ та відповідне додаткове обладнання і матеріали до них; 2 352,00 грн по внеску до фонду на реконструкцію та капітальний ремонт, для участі у програмах з підвищення енергоефективності будинку, втрати від інфляції за період з 07.03.2019 по 31.01.2022 у розмірі 4 143,24 грн та 3% річних за період з 07.03.2019 по 31.01.2022 у розмірі 642,16 грн;

- покласти на відповідача судові витрати та стягнути з Акціонерного товариства «Сенс банк» на користь Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Спільна справа» витрати по сплаті судового збору у розмірі 2 147,20 грн та витрати на оплату професійної правничої допомоги у розмірі 9 000,00 грн.

Рішенням Господарського суду міста Києва від 30.05.2023 позов задоволено частково. Вирішено:

- закрити провадження у справі в частині стягнення втрат від інфляції у розмірі 102,60 грн та 3% річних у розмірі 54,17 грн на підставі п.4 ч.1 ст. 231 Господарського процесуального кодексу України;

- стягнути з Акціонерного товариства «Сенс Банк» на користь Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Спільна справа» основний борг у розмірі 55 015 грн 56 коп, інфляційні втрати у розмірі 4 143 грн 24 коп., 3% річних у розмірі 642,16 грн, судовий збір у розмірі 2 141 грн 56 коп. та витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 5 000 грн 00 коп.

Не погоджуючись із прийнятим рішенням, Акціонерне товариство «Сенс Банк» звернулося до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення Господарського суду міста Києва по справі № 910/4462/23 за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «СПІЛЬНА СПРАВА» до АТ «СЕНС БАНК» про стягнення 58 822, 89 грн.

Разом з тим, скаржник просить поновити строк на апеляційне оскарження рішення Господарського суду міста Києва від 30.05.2023.

Згідно витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 30.06.2023, апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Сенс Банк» на рішення Господарського суду міста Києва від 30.05.2023 у справі № 910/4462/23 передано для розгляду колегії суддів у складі: головуючий суддя - Іоннікова І.А., судді: Тарасенко К.В., Михальська Ю.Б.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 03.07.2023 витребувано з Господарського суду міста Києва матеріали справи № 910/4462/23. Відкладено розгляд питання про відкриття чи відмову у відкритті апеляційного провадження, повернення без розгляду апеляційної скарги або залишення апеляційної скарги без руху за апеляційною скаргою Акціонерного товариства «Сенс Банк» на рішення Господарського суду міста Києва від 30.05.2023 до надходження до Північного апеляційного господарського суду матеріалів справи № 910/4462/23.

До Північного апеляційного господарського суду надійшли матеріали справи № 910/4462/23.

Відповідно до пункту 2 ч. 3 ст. 258 ГПК України у чинній редакції, до апеляційної скарги додаються докази сплати судового збору.

Частиною 2 статті 260 ГПК України передбачено, що до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 258 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу.

Згідно з частиною першою ст. 174 ГПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Частиною 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», в редакції, чинній на дату звернення з апеляційною скаргою, встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Виходячи зі змісту ч. 1 ст. 3, ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», в редакції, чинній на дату звернення з апеляційною скаргою, за подання до господарського суду апеляційної скарги на рішення суду, ставка судового збору складає 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

З огляду на те, що скаржником оскаржується рішення суду, сума судового збору, яка повинна бути сплачена скаржником за подання даної апеляційної скарги, становить 4 026, 00 грн та розраховується наступним чином: 2 684, 00 грн (сума, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви за вимогою майнового характеру) * 150% (ставка судового збору при поданні апеляційної скарги) = 4 026, 00 грн.

За змістом ч. 1, ч. 2 ст. 256 Господарського процесуального кодексу України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів, а на ухвалу суду - протягом десяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження:

1) рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду;

2) ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом десяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Як вбачається із матеріалів справи, повний текст оскаржуваного рішення складено - 30.05.2023. Останнім днем строку подання апеляційної скарги є 19.06.2023.

Апеляційна скарга подана скаржником засобами поштового зв`язку 27.06.2023 та зареєстрована в суді апеляційної інстанції 30.06.2023, що підтверджується поштовим конвертом за трек-номером 750, тобто, з пропуском встановленого законом процесуального строку.

Разом з цим, колегія суддів зазначає, що у матеріалах справи міститься поштове повідомлення про вручення скаржнику оскаржуваного рішення - 05.06.2023.

Втім, в обґрунтування свого клопотання про поновлення строку скаржник посилається на те, що оскаржуване рішення надійшло на адресу скаржника засобами поштового зв`язку 05.06.2023.

При цьому, скаржник зазначає, що строки на подання апеляційної скарги підлягають продовженню, оскільки постановою Кабінету Міністрів України від 25.04.2023 № 383 продовжено строк карантину до 30.06.2023.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Європейський суд з прав людини зауважує, що процесуальні норми призначені забезпечити належне відправлення правосуддя та дотримання принципу правової визначеності, а також про те, що сторони повинні мати право очікувати, що ці норми застосовуються. Принцип правової визначеності застосовується не лише щодо сторін, але й щодо національних судів (DIYA 97 v. UKRAINE, №19164/04, § 47, ЄСПЛ, від 21.10.2010).

Європейський суд з прав людини неодноразово зауважував, зокрема, що: «вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження» (PONOMARYOV v. UKRAINE, № 3236/03, § 41, ЄСПЛ, від 03.04.2008): «Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами.

Якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності. Хоча саме національним судам, перш за все, належить виносити рішення про поновлення строку оскарження, їх свобода розсуду не є необмеженою. Суди повинні обґрунтовувати відповідне рішення. У кожному випадку національні суди повинні встановити, чи виправдовують причини поновлення строку оскарження втручання у принцип res judicata, особливо коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів стосовно часу або підстав для поновлення строків.

Отже, національні суди, вирішивши поновити пропущений строк оскарження остаточної постанови у справі заявника без наведення відповідних причин та скасувавши в подальшому постанову суду, порушили принцип правової визначеності та право заявника на справедливий судовий розгляд за п. 1 ст. 6 Конвенції» (USTIMENKO v. UKRAINE, № 32053/13, § § 46, 47, 53, ЄСПЛ, від 29.10.2015).

Отже можливість поновлення пропущеного строку судом апеляційної інстанції не є необмеженою, а вирішення цього питання пов`язується із наявністю поважних причин пропуску строку, обов`язок з доведення яких покладено на скаржника.

Законодавець не передбачив обов`язок суду автоматично поновлювати пропущений строк за наявності відповідного клопотання заявника, оскільки в кожному випадку суд має чітко визначити, з якої саме поважної причини такий строк було пропущено та чи підлягає він поновленню.

Тлумачення вказаних вище норм Господарського процесуального кодексу України, з урахуванням усталеної практики Європейського суду з прав людини, свідчить, що апеляційний суд при вирішенні питання про поновлення строку на апеляційне оскарження має мотивувати свій висновок про наявність поважних причин на поновлення строку на апеляційне оскарження. Відкриття апеляційного провадження без розгляду клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження та як наслідок не дослідження питання щодо можливості поновлення такого строку на оскарження рішення є порушенням вимог норм Господарського процесуального кодексу України.

Відповідний обов`язок відповідає судовій практиці та висновкам, викладеним Верховним Судом у складі об`єднаної палати Касаційного цивільного суду в постанові від 14.12.2020 у справі № 521/2816/15-ц.

Разом з цим, колегія суддів зауважує на тому, що скаржником не наведено належних причин поважності пропуску подання апеляційної скарги до суду апеляційної інстанції, оскільки, саме по собі посилання на відповідні підзаконні нормативно-правові акти та цитування їх не є достатніми підставами для визнання поважними причини пропуску на апеляційне оскарження судового рішення (подібна правова позиція викладена у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 05.07.2023 у справі № 910/186/21).

Відповідно до ч. 3 ст. 260 Господарського процесуального кодексу України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 256 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції із заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

За таких обставин, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про залишення апеляційної скарги без руху у зв`язку з несплатою судового збору у встановленому законом розмірі та надання заявнику можливості сплатити судовий збір в розмірі 4 026, 00 грн, а також надання заявнику можливості надати обґрунтування клопотання про поновлення процесуального строку на подання апеляційної скарги.

Судова колегія констатує, що прохальна частина апеляційної скарги містить наступну вимогу: скасувати рішення Господарського суду м. Києва по справі № 910/4462/23 за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Спільна справа» до АТ «Сенс Банк» про стягнення 58 822,89 грн.

З огляду на викладене, скаржнику слід уточнити свою вимогу прохальній частині апеляційної скарги.

При цьому, колегія суддів зазначає, що відповідно до ч. 2 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою (ч. 4 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України).

Керуючись статтями 164, 174, 234, 258, 260 Господарського процесуального кодексу України, суд,

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Сенс Банк» на рішення Господарського суду міста Києва від 30.05.2023 у справі № 910/4462/23 залишити без руху, надавши скаржнику строк не більше десяти днів з дня отримання копії даної ухвали для усунення недоліків апеляційної скарги, зазначених у її мотивувальній частині.

Попередити Акціонерне товариство «Сенс Банк», що у випадку не усунення у встановлений термін недоліків, дану апеляційну скаргу буде повернуто скаржнику.

Копію ухвали надіслати учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями та не підлягає оскарженню.

Головуючий суддя І.А. Іоннікова

Судді К.В. Тарасенко

Ю.Б. Михальська