ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ПОЛТАВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11.07.2023 Справа № 917/1281/22

м.Полтава

за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "Оператор газотранспортної системи України", пр.Любомира Гузара, 44, м.Київ, 03065, ел.адреса:

до відповідача Приватного акціонерного товариства "Гадячгаз", вул. В. Будька,26А, м. Гадяч, Полтавська область, 37300

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача - Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (вул. Смоленська, 19, м. Київ, 03057, ).

про стягнення 25 030 121,03 грн. заборгованості

Суддя Кльопов І.Г.

Секретар Мусійченко Т.С.

Представники сторін згідно протоколу судового засідання.

Обставини справи: До Господарського суду Полтавської області надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю "Оператор газотранспортної системи України" до Приватного акціонерного товариства "Гадячгаз" про стягнення 25 030 121,03 грн. заборгованості, яка складається з 18845746,16 грн. заборгованості за добові небаланси природного газу, 1792077,10 грн. - пені, 498623,45 грн. - 3% річних та 3893674,32 грн. інфляційних втрат.

Позовні вимоги обґрунтовані невиконанням відповідачем зобов`язань з оплати добових небалансів природного газу, які, на думку позивача, мають сплачуватись на підставі договору № транспортування природного газу від 17.01.2020 року за виставленими позивачем рахунками.

Ухвалою господарського суду Полтавської області від 17.10.2022 суд ухвалив прийняти позовну заяву до розгляду і відкрити провадження у справі; справу розглядати в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче засідання у справі на 15.11.2022 та залучено до участі у справі третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача - Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг

03.11.2022 за вхід. №8229 від ІІІ особи надійшли пояснення по суті спору. Також третя особа просить суд розгляд справи здійснювати без участі представника.

14.11.2022 за вхід. №8651 від відповідача надійшов відзив на позов. Відповідач заперечує проти позовних вимог.

ПрАТ «Гадячгаз» заперечує проти задоволення позовних вимог в повному обсязі звертає увагу суду на наступне:

- в ПрАТ «Гадячгаз» жодних небалансів апріорі не могло виникнути, у зв`язку з неможливістю відбору природного газу з газотранспортної системи Позивача, через відсутність фізичного з`єднання газорозподільної системи Оператора ГРМ з газотранспортною системою Позивача;

- Позивач не надав належні докази на підтвердження заявлених позовних вимог та маніпулює документами, що не містять обставин предмету доказування;

- в матеріалах справи відсутні належні докази загрози цілісності ГТС; вчинення балансуючих дій; дотримання порядку визначення небалансу; здійснення алокації; вчинення заходів з врегулювання небалансу; наявність ресурсу природного газу саме для врегулювання добових небалансів Відповідача; факту понесення реальних витрат Позивачем на врегулювання добових небалансів саме Відповідача;

- акти надання послуг балансування за квітень, червень, липень, серпень, вересень, жовтень та грудень 2021 року, підписані між Позивачем та ТОВГК «Нафтогаз Трейдінг» згідно укладеного Договору про надання послуги балансування № від 19.01.2021 року підтверджують неподання до газотранспортної системи (відсутність витрат на придбання природного газу Оператором ГТС) обсягів природного газу для врегулювання негативних небалансів, у спірний період, та незаконність формування маржинальних цін придбання природного газу кожної газової доби, протягом спірного періоду, що лежать в основі неправомірно розрахованих плат за добовий небаланс;

- природа вартості природного газу, яку намагається стягнути Позивач є невизначеною ні щодо власника природного газу, ні щодо його покупця;

- Позивач довільно тлумачить норми матеріального права, якими регулюються спірні правовідносини; - - відсутність жодного висновку Верховного Суду на підтвердження доводів Оператора ГТС «про достатність односторонньо складених облікових документів та виставлення рахунку на оплату для доведення надання послуг за договором транспортування природного газу;

- наявні аргументовані доводи Відповідача щодо відсутності доказів виконання сторонами умов Договору та реальності здійснення господарської операції;

- підміна понять Позивачем та цілеспрямоване введення суду в оману через ототожнення власних тез з описовими та мотивувальними частинами постанов Верховного Суду;

- у Позивача відсутні правові підстави для стягнення заборгованості з оплати послуг транспортування в примусовому порядку.

23.11.2022 за вхід. №9061 від відповідача надійшли заперечення. Судом залучено до матеріалів справи.

Ухвалою від 29.05.2023 суд постановив закрити підготовче провадження у справі, призначити справу до судового розгляду по суті в засіданні суду на 12.06.2023.

За результатами розгляду справи по суті суд 11.07.2023 року оголосив вступну та резолютивну частини рішення, повідомив коли буде виготовлено повне рішення, роз`яснив порядок набрання рішенням законної сили та оскарження.

Розглянувши подані документи і матеріали, заслухавши пояснення представників учасників справи, з`ясувавши фактичні обставини, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

17.01.2020 року між Товариством з обмеженою відповідальністю "Оператор газотранспортної системи України" (далі - позивач, оператор) та приватним акціонерним товариством "Гадячгаз" (далі - відповідач, замовник) укладено договір № транспортування природного газу (далі - договір), відповідно до якого оператор надає замовнику послугу транспортування природного газу (далі - послуга) на умовах, визначених у цьому договорі, а замовник сплачує оператору встановлені в цьому договорі вартість такої послуги та плат (за їх наявності), які виникають при його виконанні.

Сторонами у договорі також було узгоджено, що послуги за цим договором надаються на умовах, визначених Кодексом ГТС, з урахуванням особливостей, передбачених цим договором. Замовник погоджується з тим, що обов`язковою умовою надання послуг є доступ замовника до інформаційної платформи на підставі Правил надання доступу до інформаційної платформи, розміщених на вебсайті оператора. Підписанням цього договору замовник підтверджує, що він ознайомлений із правилами надання доступу до інформаційної платформи, розміщеними на вебсайті оператора, та надає згоду на їх застосування та дотримання. Замовник усвідомлює, що порушення ним зазначених Правил позбавляє його права пред`являти претензії до оператора з приводу якості послуги та покладає на нього зобов`язання із відшкодування оператору шкоду або збитків, завданих такими діями або бездіяльністю замовника (п. 2.2. договору).

Приймання-передача газу, документальне оформлення та подання звітності оператору здійснюються відповідно до вимог Кодексу (п. 2.4 договору).

Згідно із п. 2.5 договору замовник має виконувати вимоги, визначені в Кодексі, подавати газ в точках входу та/або приймати газ у точках виходу в обсягах, встановлених цим договором, протягом погоджених термінів, а також оплачувати послуги на умовах, зазначених у договорі.

Пунктом 2.8. договору передбачено, що взаємовідносини між замовником та оператором при забезпеченні (замовленні, наданні, супроводженні) послуг транспортування за цим договором здійснюються сторонами через інформаційну платформу оператора відповідно до вимог Кодексу. Замовник набуває права доступу до інформаційної платформи з моменту підписання цього договору, а його уповноважені особи - з моменту їх авторизації, що оформлюється наданим замовником повідомленням на с творення облікового запису уповноважених осіб користувача платформи за формою, визначеною кодексом. Після набуття права доступу до інформаційної платформи замовник зобов`язується дотримуватися порядку взаємодії з інформаційною платформою, визначеного Кодексом.

Відповідно до п. 4.1 до обов`язків замовника відносяться: своєчасна та в повному обсязі оплата вартості наданих йому послуг; вчасне збалансовування свого портфоліо балансування; здійснення своєчасної та повної оплати за перевищення розміру договірної потужності, додаткову плату за зміну умов (обмежень) використання потужності з обмеженнями, плату за добовий небаланс, плату за нейтральність балансування, додаткову плату у разі недотримання параметрів ФХП газу та плату за несанкціонований відбір природний газу з газотранспортної системи в порядку, визначеному Кодексом та цим договором; здійснення у термін до 5 робочих днів з дня виставлення рахунка оплату вартості добових небалансів, якщо загальна вартість щодобових негативних небалансів протягом звітного газового місяця перевищує загальну вартість щодобових позитивних небалансів замовника протягом звітного газового місяця.

У пунктах 7.1 - 7.3 договору сторонами погоджено, що вартість послуг балансування розраховується за фактичною вартістю, яка визначається відповідно до порядку, встановленого Кодексом. Оператор розміщує інформацію про чинні тарифи та базову ціну газу на своєму веб-сайті: www.tsouа.com. Тарифи, передбачені пунктом 7.1, є обов`язковими для сторін з дати набрання чинності постановою регулятора щодо їх встановлення. Визначена на їх основі вартість послуг застосовується сторонами при розрахунках за послуги згідно з умовами договору.

Відповідно до п.9.2. договору у разі виникнення у Замовника негативного добового небалансу Оператор здійснює продаж Замовнику, а Замовник купівлю в Оператора природного газу в обсягах негативного добового небалансу за ціною, яка встановлюється розділом XIV Кодексу.

Згідно з п. 9.3 договору передбачено, у випадку якщо загальна вартість щодобових негативних небалансів протягом звітного газового місяця перевищує загальну вартість щодобових позитивних небалансів протягом звітного газового місяця, оператор до 14 числа газового місяця, наступного за звітним, надсилає замовнику рахунок на оплату за добовий небаланс (розмір визначається як різниця між загальною вартістю щодобових негативних небалансів протягом звітного газового місяця та загальною вартістю щодобових позитивних небалансів протягом звітного газового місяця). Замовник має оплатити рахунок на оплату за добовий небаланс у термін до 5 робочих днів, крім вартості послуг, визначених абзацом другим цього пункту.

Згідно з п. 9.4 договору передбачено, якщо загальна вартість щодобових активів небалансів протягом звітного газового місяця перевищує загальну вартість щодобових негативних небалансів протягом звітного газового місяця, оператор до 14 числа газового місяця, наступного за звітним, повідомляє замовника про розмір грошових коштів, які підлягають виплат замовнику (розмір визначається як різниця між загальною вартістю щодобових позитивних небалансів протягом звітного газового місяця та загальною вартістю щодобових позитивних небалансів протягом звітного газового місяця). Виплата грошових коштів Виплата грошових коштів здійснюється за рахунок замовника у термін до 5 робочих днів з дня повідомлення.

За заявою замовника оператор може здійснити зарахування плати за добовий небаланс на користь замовника в якості попередньої оплати за добовий небаланс наступних періодів.

Розбіжності щодо вартості послуг балансування підлягають урегулюванню відповідно до умов цього договору або в суді. До прийняття рішення суду вартість послуг балансування, яку замовник зобов`язаний сплатити в строк, визначений пунктом 9.3 цього договору, визначається за даними оператора (п. 9.6).

Пунктом 11.1 договору передбачено, що послуги, які надаються за цим договором, за винятком послуг балансування, оформлюються оператором і замовником актами наданих послуг.

Пунктом 11.2 договору погоджено, оператор до п"ятнадцятого числа місяця, наступного за звітним, направляє замовнику два примірника акта наданих послуг на газовий місяць, підписані уповноваженим представником та скріплені печаткою оператора.

Замовник протягом двох днів з дати одержання акта наданих послуг зобов"язується повернути оператору один примірник оригіналу акта наданих послуг, підписаного уповноваженим представником та скріплені печаткою замовника або надати в письмовій формі мотивовану відмову від підписання акта наданих послуг. У випадку відмови від підписання акта надання послуг розбіжності підлягають урегулюванню відповідно до умов цього договору або в судовому порядку (пункт 11.3 договору)

Врегулювання щодобових небалансів оформлюються одностороннім актом за підписом оператора на весь обсяг щодобових небалансів. В акті зазначаються щодобові обсяги небалансів, а також ціни, за якими оператор врегулював щодобові небаланси (у розрізі кожної доби) (пункт 11.4 договору)

Оператор і замовник зобов`язуються здійснювати звірку розрахунків щокварталу до 25 числа місяця, наступного за кварталом. Звірка розрахунків оформлюється сторонами актом звірки (п. 11.5 договору).

Згідно з пунктами 13.1, 13.2, 13.5 договору у випадку невиконання або неналежного виконання своїх зобов`язань за цим договором сторони несуть відповідальність, передбачену чинним законодавством та цим договором. Сторона, що не виконує умови цього договору та (або) умови Кодексу, зобов`язана в повному обсязі відшкодувати збитки, завдані іншій стороні. У разі порушення замовником строків оплати, передбачених цим договором, замовник сплачує пеню в розмірі подвійної облікової ставки НБУ, що діяла в період, за який сплачується пеня, від суми простроченого платежу за кожен день прострочення платежу.

Відповідно до п. 17.1 договору передбачено, що цей договір набирає чинності з дня його укладення на строк до 31 грудня 2022 року. Цей договір вважається продовженим на кожний наступний календарний рік, якщо не менше ніж за місяць до закінчення строку дії цього договору жодною із сторін не буде заявлено про припинення його дії або перегляд його умов.

Керуючись п.2.8. та 9.3. Договору Оператор через інформаційну платформу направив Відповідачу рахунки на оплату щодобових небалансів:

рахунок №04-2021- від 30.04.2021 на суму 201 215,22 грн.

рахунок №06-2021- від 30.06.2021 на суму 1 661,17 грн.

рахунок №07-2021- від 31.07.2021 на суму 363 814,85 грн.

рахунок №08-2021- від 31.08.2021 на суму 20 332,15 грн.

рахунок №09-2021- від 30.09.2021 на суму 5 926 066,88 грн.

рахунок №10-2021- від 31.10.2021 на суму 12 321 607,57 грн.

рахунок №12-2021- від 31.12.2021 на суму 11 048,32 грн.

Оператором було оформлено відповідні акти врегулювання щодобових небалансів, а саме:

1) Акт №04-2021- від 30.04.2021 за газовий місяць квітень 2021 року: небаланс - 14,28533 тис.куб.м. на суму 201 215,22 гри.

2) Акт №06-2021- від 30.06.2021 за газовий місяць червень 2021 року: небаланс - 0,10730 тис.куб.м. на суму 1 661,17 грн.

3) Акт №07-2021- від 31.07.2021 за газовий місяць липень 2021 року: небаланс -18,3110 тис.куб.м. на суму 363 814,85 грн.

4) Акт №08-2021- від 31.08.2021 за газовий місяць серпень 2021 року: небаланс - 0,80582 тис.куб.м. на суму 20 332,12 грн.

5) Акт №09-2021- від 30.09.2021 за газовий місяць вересень 2021 року: небаланс - 178,1870 тис.куб.м. на суму 5 926 066,88 грн.

6) Акт №10-2021- від 31.10.2021 за газовий місяць жовтень 2021 року: небаланс - 290,94780 тис.куб.м. на суму 12 321 607,57 грн.

7) Акт №12-2021- від 31.04.2021 за газовий місяць грудень 2021 року: небаланс - 0,26661 тис.куб.м. на суму 11 048,32 грн.

Відправлення актів врегулювання щодобових небалансів та рахунків на оплату підтверджується «Реєстром файлів відправлених з Інформаційної платформи», відповідно до якого Оператором направлено ПрАТ «Гадячгаз»:

12.05.2021 акт та рахунок за квітень 2021 року;

13.07.2021 акт та рахунок за червень 2021 року;

12.08.2021 акт та рахунок за липень 2021 року;

13.09.2021 акт та рахунок за серпень 2021 року;

12.10.2021 акт та рахунок за вересень 2021 року;

12.11.2021 акт та рахунок за жовтень 2021 року;

13.01.2022 акт та рахунок за грудень 2021 року.

Позивач зазначає, що в порушення умов пункту 9.3 Договору ПрАТ «Гадячгаз» не виконав свої зобов`язання та не здійснив оплату за щодобові негативні небаланси квітня, червня, липня, серпня, вересня, жовтня та грудня 2021 року. У зв`язку із цим, станом на 26.09.2022, у Відповідача існує заборгованість перед Оператором ГТС у сумі 18 845 746,16 грн.

Невиконання відповідачем своїх зобов`язань за Договором стало підставою для звернення до суду з даним позовом.

Небаланс замовників послуг транспортування визначається оператором відповідно до алокації, тобто шляхом співставлення обсягів природного газу в точках входу/виходу до/з газотранспортної системи по конкретному замовнику.

Тобто при підрахунку небалансу за газовий місяць беруться до уваги усі обсяги природного газу, подані замовником до газотранспортної системи, та усі обсяги природного газу, які він відібрав з газотранспортної системи, та у разі якщо обсяги відборів перевищують обсяги подач, вважається, що у замовника існує негативний небаланс.

Суд виходить з того, що ПAT «Гадячгаз» є оператором газорозподільної системи та відповідно до діючої ліцензії здійснює функції по розподілу природного газу, тобто здійснює «переміщення» природного газу від постачальника до кінцевого споживача.

При цьому оператори газорозподільних систем використовують природний газ для своїх виробничо-технологічних витрат та власних потреб. У такому разі оператор газорозподільної системи зобов`язаний придбати необхідний йому обсяг природного газу у постачальника, після чого подати його у газотранспортну систему для того щоб здійснити його подальший правомірний відбір.

Іншим способом подачі оператором газорозподільної системи природного газу до газотранспортної системи є торгові сповіщення.

Оператор газорозподільної системи може правомірно відбирати з газотранспортної системи лише той газ, який був ним придбаний та поданий у газотранспортну систему, в іншому випадку відбір природного газу з газотранспортної системи вважається безпідставним відбором та створює негативний небаланс.

При цьому, обсяг небалансу визначається оператором на підставі інформації, яка подається самими замовниками послуг транспортування (операторами газорозподільних систем).

Відповідно до пункту 2 глави 3 розділу XII, пункту 5 глави 4 розділу IV Кодексу ГТС оператори газорозподільних систем відповідно до вимог цього Кодексу та за формами електронного документообігу оператора газотранспортної системи, погодженими з Регулятором, надають оператору газотранспортної системи шляхом внесення (завантаження файлів з накладанням ЕЦП) до інформаційної платформи зокрема таку інформацію:

- Форма № 1. Інформація про споживачів, підключених до газорозподільної системи;

- Форма № 2. Інформація про попередні та остаточні прогнози відборів/споживання природного газу споживачами, що не вимірюються щодобово, і відбори/споживання природного газу споживачами, що вимірюються щодобово (протягом доби);

- Форма № 3. Інформація про фактичний місячний відбір/споживання природного газу окремо по кожному споживачу, відбір/споживання якого не вимірюється щодобово, та/або щодо яких було змінено режим нарахування відбору/споживання природного газу;

- Форма № 4. Інформація про операторів газорозподільних систем (за їх наявності), яким природний газ передається з його газорозподільної системи, з визначенням місць підключення таких операторів та про об`єм/обсяг приймання-передачі природного газу з однієї газорозподільної зони в іншу;

- Форма № 8. Інформація про об`єм/обсяг подач природного газу у віртуальній точці входу з газорозподільної системи в розрізі газовидобувних підприємств.

Інформація, яку Операторам ГРМ направляє оператор ГТС:

- Форма № 9. Повідомлення про споживачів у зоні ліцензійної діяльності оператора ГРМ, які не включені до Реєстру споживачів жодного постачальника/постачальник яких не подав номінацію на точку виходу до ГРМ або така номінація була відхилена оператором ГТС/постачальник яких ініціював припинення їм газопостачання.

Відповідно до пункту 4 глави 1 розділу XII Кодексу ГТС відповідальність за своєчасність, повноту і достовірність інформації, що надається відповідно до цього розділу, несе той суб`єкт, на якого покладається обов`язок щодо надання інформації оператору газотранспортної системи відповідно до цього розділу.

Слід зазначити, що саме за результатами аналізу даних, що завантажені до інформаційної платформи ПAT «Гадячгаз» у вищенаведених формах та інформації щодо обсягів природного газу, які відображені в актах приймання-передачі природного газу, оператор і визначив обсяги небалансу відповідача.

Відповідно до пункту 15 глави 1 розділу IX Кодексу ГТС величина використаних замовником послуг транспортування обсягів потужності точок входу/виходу дорівнює величинам остаточних алокацій щодобових подач та відборів замовника послуг транспортування природного газу у відповідних точках входу/виходу.

Разом з тим, позивачем і відповідачем на підставі наданих послуг та на виконанням умов Договору було підписано акти наданих послуг, відповідно до яких ПАТ "Гадячгаз" отримало від позивача послугу перевищення замовленої потужності у квітні, червні, липні, серпні, вересні, жовтні та грудні 2021 року.

Так, розмір перевищення замовленої (договірної) потужності відповідно до актів складає: у квітні 2021 року - 180,86033 тис.м.3; у червні 2021 року - 53,10730 тис.м.3; у липні 2021 року - 18,31100 тис.м.3; у серпні 2021 року - 0,80582 тис.м.3; у вересні 2021 року - 178,18700 тис.м.3; у жовтні 2021 року - 290,94780 тис.м.3; у грудні 2021 року - 0,26661 тис.м.3.

Вказані обсяги перевищення замовленої (договірної) потужності відповідають обсягам відборів природного газу відповідачем з газотранспортної системи, відображених у розрахунках позивача.

Суд виходить з того, що підписавши зазначений акт без зауважень, відповідач підтвердив обсяги перевищеної замовленої (договірної) потужності, та, відповідно, й обсяги відборів природного газу та обсяги допущених ним щодобових негативних небалансів у квітні, червні, липні, серпні, вересні, жовтні та грудні 2021 року.

Крім того, на виконання постанови НКРЕКП від 07.07.2016 № 1234 «Про затвердження форм звітності НКРЕКП щодо здійснення моніторингу на ринку природного газу та інструкцій щодо їх заповнення» операторами газорозподільних систем щомісячно надається Регулятору форма звітності № 8в-НКРЕКП-газ-моніторинг (місячна) «Звіт про використання потужності газорозподільної системи та стан розрахунків».

На запит ТОВ «Оператор ГТС України», НКРЕКП листом від 10.05.2022 № 3463/16.2.1/7-22 було надано ТОВ «Оператору ГТС України» звіти ПАТ «Гадячгаз» про використання потужності газорозподільної системи та стан розрахунків» (далі - звіти Форма 8в), в тому числі за квітень, червень, липень, серпень, вересень, жовтень та грудень 2021 року.

З Форм 8в чітко вбачається, що у самостійно підписаних уповноваженими посадовими особами та поданих до НКРЕКП звітах ПрАТ «Гадячгаз» у повному обсязі визнає наявність у нього негативних щодобових небалансів за квітень, червень, липень, серпень, вересень, жовтень та грудень 2021 року та визнає наявність боргу з врегулювання негативних щодобових небалансів перед ТОВ «Оператор ГТС України» за вказані місяці.

Отже, належними, достовірними та вірогідними доказами підтверджено, що позивачем надано відповідачу послуги з врегулювання щодобових небалансів за квітень, червень, липень, серпень, вересень, жовтень та грудень 2021 року.

Що ж до визначення плати за добові небаланси, слід зазначити, що порядок її визначення врегулювано розділом XIV Кодексу ГТС.

У випадку, якщо сума подач природного газу замовника послуг транспортування природного газу за газову добу не дорівнює сумі відборів природного газу замовника послуг транспортування природного газу за цю газову добу, вважається, що у замовника послуг транспортування природного газу є добовий небаланс і до нього застосовується плата за добовий небаланс (пункт 2 глави 6 розділу XIV Кодексу ГТС).

Плата за добовий небаланс має відображати витрати та враховувати вартість вчинення балансуючих дій оператором газотранспортної системи, а також коригування, визначене відповідно до вимог цієї глави (пункт 4 глави 6 розділу XIV Кодексу ГТС).

Якщо добовий небаланс замовника послуг транспортування природного газу за газову добу є негативним, то вважається, що замовник послуг транспортування природного газу на підставі попередньої згоди, наданої на умовах договору на транспортування природного газу, придбав природний газ в оператора газотранспортної системи в обсязі добового небалансу та повинен сплатити оператору газотранспортної системи плату за добовий небаланс (пункт 6 глави 6 розділу XIV Кодексу ГТС).

Для розрахунку плати за добовий небаланс для кожного замовника послуг транспортування природного газу оператор газотранспортної системи множить остаточний обсяг добового небалансу на ціну, що застосовується відповідно до пунктів 8-12 цієї глави (пункт 7 глави 6 розділу XIV Кодексу ГТС).

Пунктом 8 глави 6 розділу XIV Кодексу ГТС для цілей розрахунку плати за добовий небаланс ціна, що застосовується визначається як маржинальна ціна придбання природного газу, якщо обсяг добового небалансу замовника послуг транспортування природного газу за газову добу є негативним (тобто коли відбори замовника послуг транспортування протягом газової доби перевищують його подачі).

Відповідно до пункту 11 глави 6 розділу XIV Кодексу ГТС у випадку непогодження Регулятором відповідно до пункту 10 цієї глави торгової платформи маржинальна ціна придбання визначається шляхом збільшення вартості природного газу, придбаного оператором газотранспортної системи внаслідок отримання послуг балансування за цю газову добу, на величину коригування.

Відповідно до пункту 13 глави 6 розділу XIV Кодексу ГТС відповідач направляв відповідачу акти врегулювання щодобових небалансів з зазначенням у ньому застосованого методу розрахунку маржинальної ціни та визначеної вартості небалансів окремо за кожний день газового місяця та сумарно за увесь місяць.

Відповідачем не спростовано розрахунок позивача та не надано документального підтвердження того, що позивач неправильно розрахувало розмір плати за добовий небаланс.

Отже, поданими позивачем доказами підтверджуються обставини, що є предметом доказування у даній справі, у свою чергу, відповідач не спростував доводів позивача.

Таким чином, заборгованість у сумі 18845746,16 грн є обґрунтованою та такою, що підлягає стягненню.

Крім основного боргу, позивач заявив до стягнення з відповідача 1792077,10грн пені, 3893674,32 грн - інфляційних втрат та 498623,45грн 3 % річних (розрахунок т.1 арк.справи 124-126)

За приписами статті 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Передбачене законом право кредитора вимагати сплати боргу з урахуванням індексу інфляції та 3% річних в порядку статті 625 ЦК України є способами захисту його майнового права та інтересу, суть яких полягає у відшкодуванні матеріальних втрат від знецінення грошових коштів внаслідок інфляційних процесів та отриманні компенсації (плати) від боржника за користування утримуваними ним грошовими коштами, належними до сплати кредиторові.

У частині першій статті 546 ЦК України зазначено, що виконання зобов`язання може забезпечуватися, зокрема, неустойкою.

Неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання; штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання; пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання (стаття 549 ЦК України).

Відповідно до пункту 13.5 Договору сторони узгодили, що у разі порушення замовником строків оплати, передбачених Договором, замовник сплачує пеню в розмірі подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла в період, за який сплачується пеня, від суми простроченого платежу за кожен день прострочення платежу.

Так, перевіривши здійснені позивачем розрахунки пені, 3% річних та інфляційних втрат, Господарський суд міста Києва дійшов висновку, що вони правильні.

Оскільки матеріалами справи підтверджується прострочення виконання зі сторони відповідача обов`язку з оплати щодобових небалансів, то є підстави для стягнення з відповідача 1792077,10 грн пені, 3893674,32 грн інфляційних втрат і 498623,45 грн 3% річних.

Разом з тим, суд відзначає, що у викладі підстав для прийняття рішення суду необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 28.05.2020 у справі № 909/636/16.

Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів учасників справи та їх відображення у судовому рішенні, суд першої інстанції спирається на висновки, що зробив ЄСПЛ від 18.07.2006 у справі «Проніна проти України», в якому ЄСПЛ зазначив, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень.

У рішенні ЄСПЛ «Серявін та інші проти України» вказано, що усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункті 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) від 09.12.1994, серія A, N303-A, п. 29).

Аналогічна правова позиція викладена у постанові від 13.03.2018 Верховного Суду по справі № 910/13407/17.

З огляду на вищевикладене та встановлені фактичні обставини справи, суд надав відповідь на всі питання, що входять до предмета доказування у даній справі та виникають при кваліфікації спірних відносин, як у матеріально-правовому, так і у процесуальному сенсах. При цьому, суд зазначає, що іншим доводам сторін оцінка судом не надається, адже, вони не спростовують встановлених судом обставин та не впливають на результат прийнятого рішення.

Відповідно до частини першої статті 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Статтею 73 ГПК України передбачено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Згідно зі статтею 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Відповідачем не подано доказів на підтвердження заперечень проти задоволення позовних вимог.

За таких обставин, враховуючи подані учасниками справи докази, які оцінені судом у порядку статті 86 ГПК України, позов підлягає задоволенню.

За приписами статті 129 ГПК України витрати зі сплати судового збору покладаються на відповідача.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 232-233,237-238,240 ГПК України, суд

ВИРІШИВ:

1. Позов задовольнити.

2. Стягнути з Приватного акціонерного товариства "Гадячгаз" (вул. В. Будька,26А, м. Гадяч, Полтавська область, 37300, ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Оператор газотранспортної системи України" (пр.Любомира Гузара, 44, м.Київ, 03065, ) суму боргу у розмірі 25 030 121,03 грн., у т.ч. 18845746,16 грн. заборгованості за добові небаланси природного газу, 1792077,10 грн. - пені, 498623,45 грн. - 3% річних та 3893674,32 грн. інфляційних втрат, а також 375451,82грн. судового збору

Видати наказ з набранням цим рішенням законної сили.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення до Східного апеляційного господарського суду.

Повне рішення складено 20.07.2023

Суддя Кльопов І.Г.