ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"14" червня 2023 р. Справа№ 916/1470/22

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Іоннікової І.А.

суддів: Разіної Т.І.

Михальської Ю.Б.

за участю секретаря судового засідання Кузьменко А.М.

представники:

від позивача: Попаз Ю.І. в режимі відеоконференції

від відповідача: Атаманюк Б.Р. (виписка з ЄДРЮОФОП)

від третьої особи: Кротов І.О. був запрошений через систему "EasyCon" для участі у режимі відеоконференції, але не брав участь в судовому засіданні

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради

на ухвалу Господарського суду міста Києва від 05.12.2022 (повний текст складено 07.12.2022)

у справі № 916/1470/22 (суддя Балац С.В.)

за позовом Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради

до Державної інспекції архітектури та містобудування України

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача: Товариство з обмеженою відповідальністю "Ханбер Трейд"

про: визнання протиправними та незаконними дій, визнання незаконними та скасування сертифікатів та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

Позивач - Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради звернулося до місцевого господарського суду з позовом до Державної інспекції архітектури та містобудування України (відповідача) про:

- визнання протиправними та незаконними дій відповідача щодо видачі сертифіката про прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта ІУ 16 "Будівництво багатоповерхового житлового комплексу з підземними паркінгами, вбудовано-прибудованими приміщеннями громадського призначення та дитячим садком (перша черга будівництва) м. Одеса, Київський район, Люстдорфська дорога ріг вул. Академіка Філатова, 1-й пусковий комплекс";

- визнання протиправними та незаконними дій відповідача щодо видачі сертифіката про прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта ІУ 45 "Будівництво багатоповерхового житлового комплексу з підземними паркінгами, вбудовано-прибудованими приміщеннями громадського призначення та дитячим садком за адресою: м. Одеса, Київський район, Люстдорфська дорога ріг вул. Академіка Філатова", (коригування 2К II черги будівництва) 1-й пусковий комплекс, Житловий будинок № 2 з підземним паркінгом";

- визнання незаконним та скасування сертифіката серії та номер ІУ 16 "Будівництво багатоповерхового житлового комплексу з підземними паркінгами, вбудовано-прибудованими приміщеннями громадського призначення та дитячим садком (перша черга будівництва) м. Одеса, Київський район, Люстдорфська дорога ріг вул. Академіка Філатова, 1-й пусковий комплекс";

- визнання незаконним та скасування сертифіката серії та номер ІУ 45 "Будівництво багатоповерхового житлового комплексу з підземними паркінгами, вбудовано-прибудованими приміщеннями громадського призначення та дитячим садком за адресою: м. Одеса, Київський район, Люстдорфська дорога ріг вул. Академіка Філатова (коригування 2К II черги будівництва) 1-й пусковий комплекс, Житловий будинок № 2 з підземним паркінгом";

- зобов`язання відповідача внести до реєстру будівельної діяльності інформацію про скасування сертифікатів ІУ 16 та ІУ 45.

Короткий зміст оскаржуваної ухвали суду першої інстанції

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 05.12.2022 позовну заяву залишено без розгляду на підставі п. 4 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України.

Приймаючи вказану ухвалу, суд першої інстанції виходив з того, що позивач не з`явився в підготовче засідання, не забезпечив проведення відеоконференції, заява на проведення якої задоволена судом, не повідомив про причини неявки та не подав заяву про розгляд справи за його відсутності, тому місцевий господарський суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення позову без розгляду.

Не погодившись із прийнятою ухвалою, Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради звернулося до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу Господарського суду міста Києва від 05.12.2022 по справі № 916/1470/22 та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнення її доводів

Узагальнені доводи апеляційної скарги позивача зводяться до того, що судом першої інстанції при прийнятті оскаржуваної ухвали помилково не було взято до уваги те, що позивачем було вжито усіх можливих заходів з метою прийняття участі у підготовчому судовому засіданні, яке було призначено на 05.12.2022, що насамперед підтверджується відповідними заяви представника позивача про участь в режимі відеоконференції, які були направленні останнім через підсистему "Електронний суд"та безпосередньо на електронну адресу суду першої інтсанції перед початком підготовчого засідання у даній справі, однак були проігноровані місцевим господарським судом.

Короткий зміст відзиву відповідача на апеляційну скаргу та узагальнення його доводів

Заперечуючи проти доводів апеляційної скарги, відповідач наголошує на тому, що доводи позивача викладені у апеляційній скарзі про неможливість представника позивача взяти участь в судовому засіданні 05.12.2022 поза приміщенням суду першої інстанції, в режимі відеоконферензв`язку, у зв`язку з неправністю підсистеми відеоконферензв`язку не мають жодного доказового підґрунтя.

Таким чином, за твердженням відповідача, відсутність належних, допустимих та достовірних доказів унеможливлює перевірку зазначених відповідачем у апеляційній скарзі обставин.

Узагальнений виклад позиції третьої особи

Третя особа не скористалися правом подати письмові пояснення/заперечення на апеляційну скаргу, що в свою чергу не перешкоджає розгляду апеляційної скарги по суті.

Дії суду апеляційної інстанції щодо розгляду апеляційної скарги по суті

Згідно розпорядження Північного апеляційного господарського суду у справі № 916/1470/22 призначено повторний автоматизований розподіл у зв`язку із перебуванням судді Тарасенко К.В. у відпустці. Відповідно до витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями, справу № 916/1470/22 передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючий суддя Іоннікова І.А., судді: Разіна Т.І., Михальська Ю.Б.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 23.05.2023 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради на ухвалу Господарського суду міста Києва від 05.12.2022 у справі № 916/1470/22 колегією суддів Північного апеляційного господарського суду у складі: головуючого судді (судді-доповідача) Іоннікової І.А., суддів: Разіної Т.І., Михальської Ю.Б.; призначено справу № 916/1470/22 до розгляду на 14.06.2023 в режимі відеокнференції за участі позивача та третьої особи.

В судове засідання, яке відбулося 14.06.2023, з`явився представник позивача в режимі відеоконференції. Представник відповідача прибув до приміщення суду.

Представник третьої особи в судове засідання до приміщення суду не прибув, через підсистему відеконферецзв`язку участь в судовому засіданні не приймав, про причини неявки суд апеляційної інстанції не повідомив.

Враховуючи, що явка представника третьої особи у судове засідання судом апеляційної інстанції обов`язковою не визнавалась, колегія суддів дійшла висновку про можливість розгляду апеляційної скарги за наявними матеріалами та за відсутності представника третьої особи.

В судовому засіданні представники позивача та відповідача підтримали свої правові позиції щодо апеляційної скарги.

Вивчивши матеріали справи, заслухавши пояснення представників позивача та відповідача, розглянувши доводи апеляційної скарги, дослідивши докази, проаналізувавши на підставі встановлених фактичних обставин справи правильність застосування судом першої інстанції норм законодавства, Північний апеляційний господарський суд встановив наступне.

Мотиви та джерела права, з яких виходить суд апеляційної інстанції при прийнятті постанови

В силу вимог ч.ч. 1, 2, 5 ст. 269 Господарського процесуального кодексу України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. В суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

Колегія суддів, беручи до уваги межі перегляду справи у апеляційній інстанції, вивчивши доводи апеляційної скарги, проаналізувавши на підставі фактичних обставин справи застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права при прийнятті оскаржуваної ухвали, дійшла висновку про те, що апеляційна скарга позивача підлягає задоволенню, а оскаржувана ухвала місцевого господарського суду підлягає скасуванню з наступних підстав.

Надаючи оцінку вказаному висновку місцевого господарського суду, колегія суддів зазначає таке.

Відповідно до ч. 4 ст. 202 Господарського процесуального кодексу України у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України суд залишає позов без розгляду, зокрема, якщо позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

При цьому зміст вказаних положень Господарського процесуального кодексу України свідчить про те, що передбачена цими нормами процесуального права така процесуальна дія суду як залишення позову без розгляду з підстави нез`явлення позивача у судове засідання та неповідомлення про причини своєї неявки не залежить від того, чи була визнана судом явка позивача в судове засідання обов`язковою.

Частиною першою статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 (далі - Конвенція) визначено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку належним і безстороннім судом, встановленим законом.

Право на доступ до суду є одним із аспектів права на суд згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції та повинно бути "практичним та ефективним", а не "теоретичним чи ілюзорним" (рішення ЄСПЛ від 04.12.1995 у справі "Беллє проти Франції"). Це міркування набуває особливої актуальності у контексті гарантій, передбачених статтею 6 Конвенції, з огляду на почесне місце, яке в демократичному суспільстві посідає право на справедливий суд.

Згідно з гарантіями, які надає стаття 6 Конвенції, сторона провадження повинна мати можливість ефективно брати участь у судовому засіданні суду, який розглядає її справу.

У пункті 26 рішення ЄСПЛ у справі "Надточій проти України" та пункті 23 рішення ЄСПЛ "Гурепка проти України № 2" наголошено, що принцип рівності сторін - один зі складників ширшої концепції справедливого судового розгляду, за змістом якого кожна сторона повинна мати розумну можливість обстоювати свою позицію у справі в умовах, які не ставлять її у суттєво менш сприятливе становище порівняно з опонентом.

Колегія суддів зазначає, що право бути почутим є одним з ключових принципів процесуальної справедливості, який передбачений статтею 129 Конституції України і статтею 6 Конвенції. Учасник справи повинен мати можливість захистити свою позицію в суді. Така можливість сприяє дотриманню принципу змагальності через право особи бути почутою та прийняттю обґрунтованого і справедливого рішення.

Процесуальний порядок провадження у господарських справах визначається Господарським процесуальним кодексом України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови реалізації процесуальних прав і обов`язків суб`єктів господарсько-процесуальних правовідносин та їх гарантій.

Відповідно до пунктів 2, 4 частини третьої статті 2 Господарського процесуального кодексу України основними засадами (принципами) господарського судочинства, серед іншого, є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, а також змагальність сторін.

За змістом ст. ст. 7, 13 Господарського процесуального кодексу України правосуддя в господарських судах здійснюється на засадах рівності фізичних та юридичних осіб незалежно від будь-яких ознак чи обставин; судочинство в господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін; суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Такі принципи господарського судочинства як рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, змагальність сторін, диспозитивність та з`ясування всіх обставин у справі реалізуються, зокрема, шляхом надання особам, які беруть участь у справі, рівних процесуальних прав й обов`язків, до яких, зокрема, віднесено право давати усні та письмові пояснення, доводи та заперечення.

Згідно зі ст. 42 Господарського процесуального кодексу України учасники справи, серед іншого, мають право подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; брати участь у дослідженні доказів; ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам; подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

Відповідно до положень статті 197 Господарського процесуального кодексу України учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язковою. Учасник справи подає заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання. Копія заяви в той самий строк надсилається іншим учасникам справи. Суд може постановити ухвалу про участь учасника справи у судовому засіданні в режимі відеоконференції у приміщенні суду, визначеному судом. У клопотанні про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції в приміщенні суду в обов`язковому порядку зазначається суд, в якому необхідно забезпечити її проведення. Таке клопотання може бути подано не пізніш як за п`ять днів до відповідного судового засідання. Копія ухвали про участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції у приміщенні суду негайно надсилається до суду, який зобов`язаний організувати її виконання, та особі, яка братиме участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції. Суд, який забезпечує проведення відеоконференції, перевіряє явку і встановлює особи тих, хто з`явився, а також перевіряє повноваження представників.

Колегія суддів встановлено, що ухвалою суду першої інстанції від 10.11.2022 було прийнято справу № 916/1470/22 до провадження та призначено підготовче засідання на 05.12.2022 о 11:45.

В подальшому, 22.11.2022 від представника позивача Попаз Ю.І. до Господарського суду міста Києва надійшло клопотання про проведення судового засідання, яке призначене на 05.12.2022 о 11:45 в режимі відеоконференції.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 28.11.2022 було задоволено вищезгадане клопотання представника позивача Попаз Ю.І. про проведення підготовчого засідання в режимі відеокнференції; вирішено провести підготовче засідання призначене на 05.12.2022 о 11:45 в режимі відеоконференції.

Далі, від представника позивача Хлистун Р.М. через підсистему "Електроний суд" до місцевого господарського суду надійшла заява про його участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, у зв`язку з неможливістю участі представника позивача - Попаз Ю.І. в даній справі в режимі відеоконференції. На вказану заяву представником позивача Хлистун Р.М. накладено цифровий підпис (дата та час: 05.12.2023 11:24), про свідчить арк. справи 54, том 2).

Крім того, судовою колегією встановлено, що вказана заява також була сформована та направлена на електронну адресу безпосередньо до Господарського суду міста Києва 05.12.2022 о 11:27, що підтверджується роздруківкою (зворотній арк. справи сторінки 132, том 2).

Як вбачається зі змісту протоколу судового засідання від 05.12.2022, судове засідання розпочалось о 11:51 та закінчилось 11:57, тобто на момент перевірки учасників по справі, представником позивача Хлистун Р.М о 11:27 05.12.2022 було направлено на офіційну електронну адресу Господарського суду міста Києва заяву про його участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, у зв`язку з неможливістю участі представника позивача - Попаз Ю.І. в даній справі в режимі відеоконференції.

Колегія суддів зауважує на тому, що Порядок використання для обміну документами електронної пошти встановлено Законом України "Про електронні документи та електронний документообіг", в якому зазначено, що порядок електронного документообігу визначається державними органами, органами місцевого самоврядування, підприємствами, установами та організаціями всіх форм власності згідно з законодавством.

Пункт 10 розділу ІІ Інструкції з діловодства в місцевих та апеляційних судах України визначає, що приймання та передавання документів електронними засобами зв`язку здійснюється відповідно до Положення про порядок використання ресурсів локальної обчислювальної мережі в Державній судовій адміністрації України, територіальних управліннях Державної судової адміністрації України, місцевих та апеляційних судах загальної юрисдикції, затвердженого наказом ДСА України від 04.12.2013 № 164, та Тимчасового порядку обміну офіційними електронними документами, затвердженого наказом ДСА України від 15.11.2016 № 231.

При цьому, згідно з пунктом 8.2.22 вказаного положення після отримання нових повідомлень електронною поштою користувач:

- перевіряє на повноту та відповідність реєстраційних реквізитів, вказаних в темі і приєднаних файлах, а також коректність змісту приєднаних файлів;

- у разі отримання електронного листа, який містить комп`ютерні віруси, надсилає відправнику повідомлення про наявність у листі комп`ютерних вірусів та необхідність відправки нового листа і вилучає інфікований електронний лист із папки "Вхідні", після чого очищує папку "Вилучені";

- надсилає електронною поштою підтвердження про отримання повідомлення відправнику (якщо про це є повідомлення в листі) або повідомлення про проблеми з читанням отриманого листа, з накладанням на нього електронного цифрового підпису.

Пунктом 22 Тимчасового порядку обміну офіційними електронними документами також встановлено порядок дій працівника суду в разі отримання електронного листа. Після отримання нових листів електронною поштою відповідальна особа:

1) перевіряє на легітимність ключ електронного цифрового підпису, яким засвідчено електронний лист;

2) у разі якщо електронний лист не засвідчений відповідним ключем електронного цифрового підпису, надсилає відправнику повідомлення про необхідність відправки нового листа, підписаного належним чином;

3) перевіряє на повноту та відповідність реєстраційних реквізитів, указаних в темі і приєднаних файлах, а також коректність змісту приєднаних файлів;

4) у разі отримання електронного листа, що містить комп`ютерні віруси, після його перевірки антивірусним засобом надсилає відправнику повідомлення про наявність у листі комп`ютерних вірусів та необхідність відправки нового листа і вилучає інфікований електронний лист із папки "Вхідні", після чого очищує папку "Вилучені";

5) надсилає електронною поштою відправнику підтвердження про отримання листа або повідомлення про невідповідність листа встановленим вимогам (проблеми з читанням отриманого листа, відсутність електронного цифрового підпису тощо);

6) у разі надходження офіційного листа на паперовому носії після його отримання електронною поштою, на зворотньому боці останньої сторінки паперової копії цього листа зазначається відмітка про прізвище, ім`я, по батькові, дату, час посадової особи, яка здійснила отримання цього листа в електронному вигляді.

Наведене свідчить про обов`язок працівників суду перевіряти електронну пошту на наявність повідомлень та передавати їх для реєстрації в АСДС.

Проте, як вбачається з матеріалів справи відповідальною особою Господарського суду міста Києва після отримання від представника позивача на електронну адресу електронного листа не вчинено будь-яких дій, зокрема не підтверджено невідповідність надісланого представником позивача заяви вимогам Тимчасового порядку обміну офіційними електронними документами, що в свою чергу може свідчити про те, що документ, що містився в електронному листі представника позивача від 05.12.2022, без належних та законних підстав не пройшов реєстрації в суді першої інтсанції та не був переданий завчасно судді Балац С.В.

Враховуючи, що роздрукований та долучений представником позивача до апеляційної скарги лист з його електронної адреси адресований Господарському суду міста Києва, який в свою чергу повинен був у відповідності до чинного законодавства відредагований судом першої інстанції.

Проте, відповідальний працівник Господарського суду міста Києва не вчинив жодних дій щодо реєстрації вказаної вище заяви представника позивача та передачі для розгляду судді Балац С.В.

За встановлених апеляційним господарським судом обставин, матеріалами справи спростовуються висновки суду першої інстанції про неявку в судове засідання, (зокрема представника позивача, які були покладені в основу прийняття оскаржуваної ухвали від 05.12.2022 про залишення позовної заяви без розгляду.

Враховуючи викладене, апеляційний господарський суд вважає, що оскаржувана ухвала була прийнята без дотримання норм процесуального права, зокрема, положень ст. 197, 202, 226 Господарського процесуального кодексу України, що призвело до незабезпечення можливості стороні реалізувати право на доступ до суду.

Також колегія суддів зазначає, що при застосуванні процесуальних норм слід уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до нівелювання процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Враховуючи наведене, колегія суддів зазначає, що встановлені обставини обмеження права сторони на участь у судовому розгляді справи є достатньою підставою для скасування ухвали суду першої інстанції у цій справі.

Підсумовуючи вищевикладене, судова колегія дійшла висновку про те, що оскаржувана ухвала винесена з порушенням норм процесуального права та з неповним дотриманням вимог Господарського процесуального кодексу України, оскільки не містить аргументованих та переконливих мотивів необхідності залишення позов без розгляду у даній справі.

Наведені у апеляційній скарзі доводи знайшли своє підтвердження, а тому наявні підстави для скасування оскаржуваної ухвали суду першої інстанції.

В свою чергу посилання відповідача у відзиві на апеляціну скаргу є необгрутованими та колегією суддів до уваги не приймаються.

Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів скаржника та їх відображення у рішенні суду, питання вичерпності висновків господарського суду першої інстанції, суд апеляційної інстанції ураховує, що Європейський суд з прав людини у рішенні від 10.02.2010 у справі "Серявін та інші проти України" зауважив, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (далі - Конвенція) зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення. У справі "Трофимчук проти України" Європейський суд з прав людини також зазначив, що хоча п. 1 ст. 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не можна розуміти як вимогу детально відповідати на кожен довід. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі ст. 6 Конвенції, може бути визначено тільки у контексті конкретних обставин справи.

Згідно з п. 6 ч. 1 ст. 275 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 280 Господарського процесуального кодексу України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Положеннями ч. 3 ст. 271 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що у випадках скасування судом апеляційної інстанції ухвал про відмову у відкритті провадження у справі або заяви про відкриття справи про банкрутство, про повернення позовної заяви або заяви про відкриття справи про банкрутство, зупинення провадження у справі, закриття провадження у справі, про залишення позову без розгляду або залишення заяви у провадженні справи про банкрутство без розгляду справа (заява) передається на розгляд суду першої інстанції.

Висновки за результатами апеляційної скарги

За викладених обставин, колегія суддів вважає, що оскаржувана ухвала місцевого господарського суду є такою, що не відповідає нормам процесуального законодавства, в зв`язку з чим апеляційна скарга підлягає задоволенню, ухвала місцевого господарського суду - скасуванню з направленням справи на розгляд суду першої інстанції.

У зв`язку зі скасуванням ухвали місцевого господарського суду з передачею справи на розгляд суду першої інстанції, розподіл судового збору за перегляд ухвали суду в апеляційному порядку не здійснюється та повинен бути здійснений судом першої інстанції за результатами розгляду ним справи, згідно із загальними правилами ст. 129 Господарського процесуального кодексу України.

Керуючись ст.ст. 129, 269, 275, 276, 281 - 284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд,

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради задовольнити, ухвалу Господарського суду міста Києва від 05.12.2022 у справі № 916/1470/22 - скасувати.

Матеріали справи № 916/1470/22 передати на розгляд Господарському суду міста Києва.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена до Верховного Суду у порядку та строк, передбачений ст.ст. 287 - 289 ГПК України.

Повний текст постанови складено та підписано 17.07.2023 після виходу суддів Іоннікової І.А., Разіної Т.І. із відпустки.

Головуючий суддя І.А. Іоннікова

Судді Т.І. Разіна

Ю.Б. Михальська