ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

"06" липня 2023 р. м. Київ Справа № 911/157/23

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю ЗААТБАУ УКРАЇНА (02132, м. Київ, Дніпровська Набережна, буд. 26-Ж, офіс 29)

до Товариства з обмеженою відповідальністю АГРО ЕКСПЕРТ (09201, Київська обл., Кагарлицький р-н, м. Кагарлик, вул. Каштанова, буд. 54)

про стягнення 18455913,51 грн. заборгованості за договором поставки насіння № П10/2020 від 27.11.2019 р., у тому числі 8935951,56 грн. основного боргу, 2778713,71 грн. пені, 732086,55 грн. 10% річних, 1781190,31 грн. штрафу, 2144628,40 грн. відсотків за користування чужими грошовими коштами, 2077342,98 грн. інфляційних втрат,

Суддя В.М. Бабкіна

секретар судового засідання (пом. судді): Сех І.С.

Представники сторін:

від позивача: Бонтлаб В.В. (довіреність від 22.11.2022 р., витяг з Єдиного реєстру адвокатів АА № 000223);

від відповідача: Стрельцов Г.А. (ордер № 132744 від 22.12.2022 р.; свідоцтво № 10826/10 від 12.09.2022 р.), Фоменко М.С. (ордер № 1164727 від 21.10.2022 р.; свідоцтво № 9055/10 від 29.05.2020 р.), Тетарчук І.В. (ордер № 137826 від 08.05.2023 р.; свідоцтво № 3932/10 від 19.03.2009 р.).

Обставини справи:

Господарським судом Київської області розглядається справа за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю ЗААТБАУ УКРАЇНА до Товариства з обмеженою відповідальністю АГРО ЕКСПЕРТ про стягнення 18455913,51 грн. заборгованості за договором поставки насіння № П10/2020 від 27.11.2019 р., у тому числі 8935951,56 грн. основного боргу, 2778713,71 грн. пені, 732086,55 грн. 10% річних, 1781190,31 грн. штрафу, 2144628,40 грн. відсотків за користування чужими грошовими коштами, 2077342,98 грн. інфляційних втрат.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 05.06.2023 р. підготовче засідання у справі було відкладено на 06.07.2023 р., проведення судового засідання призначено в режимі відеоконференції для забезпечення участі представника позивача в судовому засіданні за допомогою власних технічних засобів.

06.07.2023 р. на електронну пошту Господарського суду Київської області від ТОВ АГРО ЕКСПЕРТ надійшла заява б/н від 06.07.2023 р. (вх. № 13049/23 від 06.07.2023 р.) про зменшення розміру штрафних санкцій, за змістом якої відповідач просить суд зменшити розмір заявлених до стягнення штрафних санкцій до 0 грн., з огляду на таке.

На переконання відповідача, стягнення 3% в місяць за користування чужими коштами, є дублюючою неустойкою, і, як наслідок, відсутні підстави для застосування приписів ч. 5 ст. 694, ч.ч. 1-2 ст. 536 Цивільного кодексу України із одночасним застосуванням плати за прострочення виконання грошового зобов`язання за ч. 2 ст. 625 ЦК України. Крім того, можливість одночасного стягнення пені та штрафу за порушення окремих видів господарських зобов`язань передбачено ч. 2 ст. 231 Господарського кодексу України. При цьому, в інших випадках порушення виконання господарських зобов`язань чинне законодавство не встановлює для учасників господарських відносин права передбачати у договорі можливість одночасного стягнення двох видів неустойок. За таких обставин, одночасне стягнення з відповідача, який порушив господарське зобов`язання за договором, пені у розмірі подвійної облікової ставки НБУ від суми невиконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення та пені у розмірі 3% від суми простроченого платежу за кожен місяць прострочення суперечить статті 61 Конституції України.

Водночас, відповідач відзначає, що наслідки, передбачені ст. 625 Цивільного кодексу України, настають лише у випадку прострочення грошового зобов`язання, а відповідач наполягає, що строк оплати товару не настав. Отже, оскільки строк оплати товару не настав, то прострочення відповідача наступить лише після звернення позивача до відповідача з претензією/вимогою, враховуючи відсутність у матеріалах справи доказів надсилання рахунків на оплату або пред`явлення претензії про сплату боргу. Таким чином, застосування до відповідача договірної неустойки є безпідставним, а нарахування згідно з ч. 2 ст. 625 Цивільного кодексу України - необгрунтованими, у зв`язку з відсутністю прострочення у боржника в період, за який такі нарахування здійснені позивачем та заявлені до стягнення.

Крім того, в період виникнення та існування заборгованості, у зв`язку із введенням воєнного стану, з метою здійснення стабілізаційних заходів щодо курсу гривні Національним банком України було підвищено облікову ставку з 10 до 25 відсотків річних, що також вплинуло на розмір розрахованої пені позивачем.

Стосовно стягнення штрафних санкцій у вигляді пені, штрафу, інфляційних втрат і 3% річних, відповідач також зазначав, що дані кошти будуть стягнуті на користь ТОВ «ЗААТБАУ УКРАЇНА» і, в подальшому, залишаться в його власності. При цьому, після початку повномасштабного вторгнення РФ на територію України компанія позивача не припинила співпрацю з країною-агресором, і дані кошти можуть також опинитися або бути використані для співпраці з РФ.

Водночас, за твердженням відповідача, заявлені позивачем штрафні санкції значно перевищують розмір вартості поставленого товару, у зв`язку з чим ТОВ «АГРО ЕКСПЕРТ» просить суд відмовити у стягненні штрафних санкцій або зменшити їх розмір до мінімуму, виходячи із обставин даної справи.

Також відповідач зазначав, що сторонами не було встановлено строку оплати поставленого товару на загальну суму 18838050,17 грн., у тому числі - за видатковими накладними від 27.12.2019 р. № 616, від 27.12.2019 р. № 617 та від 27.12.2019 р. № 621. Додаток (Специфікація) № 2 від 26.12.2019 р., посилання на який міститься у видаткових накладних, сторонами відповідно до умов п.п. 4.1, 4.3 договору не оформлений, уповноваженими особами не підписаний, отже, судом буде вирішуватись питання щодо стягнення коштів з ТОВ «АГРО ЕКСПЕРТ» з необхідністю встановлення періоду прострочення оплати, у зв`язку з чим, на підтвердження своєї позиції щодо готовності повернути поставлений товар, відповідач просить долучити до матеріалів справи лист № ю-79 від 29.06.2023 р. ТОВ «АГРО ЕКСПЕРТ» до ТОВ «ЗААТБАУ Україна».

У судовому засіданні 06.07.2023 р. відеоконференція не проводилась, оскільки представник позивача був присутнім безпосередньо в залі судового засідання, підтримував раніше подану позивачем заяву про збільшення позовних вимог та зазначав, що підставою позову у даному випадку є договір поставки насіння № П10/2020 від 27.11.2019 р. та що жодних додаткових вимог позивачем у даній справі не заявляється; представники відповідача проти прийняття судом даної заяви заперечували з підстав, наведених у поданих письмових запереченнях, а також посилались, зокрема, на те, що вказана заява змінює і предмет, і підстави позову.

Розглянувши у підготовчому засіданні 06.07.2023 р. заяву позивача про збільшення позовних вимог № 12-2/05 від 12.05.2023 р. (вх. № 10060/23 від 23.05.2023 р.), за змістом якої ТОВ «ЗААТБАУ УКРАЇНА» просить суд прийняти вказану заяву та стягнути з ТОВ «АГРО ЕКСПЕРТ» 8938398,89 грн. заборгованості, 4799797,77 грн. пені, 1136396,32 грн. 10% річних, 1787679,78 грн. штрафу, 2145215,76 грн. відсотків за користування чужими грошовими коштами та 2592637,24 грн. інфляційних втрат на підставі договору поставки насіння № 1110/2020 від 27.11.2019 р., заслухавши пояснення представників сторін, суд, без виходу до нарадчої кімнати, протокольною ухвалою прийняв вказану заяву з огляду на таке.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 46 Господарського процесуального кодексу України крім прав та обов`язків, визначених у ст. 42 цього Кодексу, зокрема, позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог - до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Поряд з цим, до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви (ч. 3 ст. 46 ГПК України).

Судом враховано, що під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Слід зазначити, що правові підстави позову - це зазначена у позовній заяві нормативно-правова кваліфікація обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Отже, зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

Не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права.

Аналогічні висновки Верховного Суду щодо застосування частини третьої статті 46 Господарського процесуального кодексу України викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 червня 2019 року у справі № 924/1473/15 та у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 15 жовтня 2020 року у справі № 922/2575/19.

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права.

Пунктами 1, 2, 4, 5 частини 3 статті 2 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що основними засадами (принципами) господарського судочинства, зокрема, є верховенство права; рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; змагальність сторін; диспозитивність.

В силу приписів статті 14 ГПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема у статті 16 Цивільного кодексу України, статті 20 Господарського кодексу України, а відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів. Зміна предмету позову можлива, зокрема у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Виходячи із змісту поданої заяви, а також змісту первісно поданого позову, суд дійшов висновку, що у даному випадку позивач не змінює предмет позову, а лише збільшує заявлені до стягнення суми основного боргу, пені, 10% річних, штрафу, відсотків за користування чужими грошовими коштами та інфляційних втрат.

Разом з тим суд відзначає, що збільшити або зменшити розмір позовних вимог можна лише тоді, коли вони виражені у певному цифровому еквіваленті, наприклад, у грошовому розмірі. Доповнення позовних вимог новими відбувається шляхом зміни предмету позову, а не через збільшення розміру позовних вимог. Відповідний правовий висновок міститься у постанові Верховного Суду у справі № 910/18389/20 від 22.07.2021 р.

Саме наведеним вище процесуальним правом подання заяви про збільшення розміру позовних вимог скористався позивач у даній справі, про що повідомив іншу сторону справи, що відповідає приписам ст. 46 Господарського процесуального кодексу України.

При цьому, заява позивача про збільшення позовних вимог відповідає вимогам, встановленим ст. 170 Господарського процесуального кодексу України.

Відхиляючи заперечення відповідача в частині того, що при посиланні позивача на інші поставки за договором, стягнення за яким заявлено у даній справі, відбувається зміна підстав позову, суд враховує вищенаведену позицію Верховного Суду, за якою не вважається зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин. Водночас, у даній справі обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, залишилися незмінними - невиконання відповідачем договірних зобов`язань щодо повної та своєчасної оплати отриманого товару.

Отже, оскільки збільшення розміру позовних вимог - це процесуальне право, передбачене п. 2 ч. 2 ст. 46 Господарського процесуального кодексу України, суд вважає наявними підстави для прийняття у даній справі заяви позивача про збільшення розміру позовних вимог, у звязку з чим подальший розгляд справи здійснюється з урахуванням прийнятої судом заяви, а саме - про стягнення 21400125,76 грн., у тому числі 8938398,89 грн. основного боргу, 4799797,77 грн. пені, 1136396,32 грн. 10% річних, 1787679,78 грн. штрафу, 2145215,76 грн. відсотків за користування чужими грошовими коштами, 2592637,24 грн. інфляційних втрат.

Стосовно поданого раніше клопотання відповідача б/н від 03.06.2023 р. (вх. № 10860/23 від 05.06.2023 р.) про огляд в судовому засіданні оригіналів всіх письмових доказів, що підтверджують позовні вимоги про стягнення заборгованості за договором поставки насіння № П10/2020 від 27.11.2019 р., судом було роз`яснено учасникам процесу порядок дослідження та огляду оригіналів долучених до справи документів на стадії дослідження доказів під час розгляду справи по суті.

У судовому засіданні 06.07.2023 р., з огляду на прийняття судом заяви позивача про збільшення розміру позовних вимог, представники відповідача просили суд надати час для підготовки заперечень щодо збільшених позовних вимог; представник позивача просив суд надати час для надання пояснень щодо поданої представником відповідача заяви б/н від 06.07.2023 р. (вх. № 13049/23 від 06.07.2023 р.) про зменшення розміру штрафних санкцій.

Згідно з приписами ч. 1 ст. 177 Господарського процесуального кодексу України завданнями підготовчого провадження є: 1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; 2) з`ясування заперечень проти позовних вимог; 3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; 4) вирішення відводів; 5) визначення порядку розгляду справи; 6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Згідно з п. 3 ч. 2 ст. 183 Господарського процесуального кодексу України господарський суд відкладає підготовче засідання, зокрема, у випадках, коли питання, визначені частиною другою статті 182 ГПК України, не можуть бути розглянуті у даному підготовчому засіданні.

Поряд з цим, у судовому засіданні 06.07.2023 р. представник позивача зазначив про відсутність необхідності проведення наступного судового засідання в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 177, 182, 183, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

постановив:

1. Відкласти підготовче засідання на 27 липня 2023 р. о 14:30. Засідання відбудеться за адресою: м. Київ, вул. С. Петлюри, 16/108.

2. Встановити позивачу строк для надання письмових пояснень щодо заяви відповідача про зменшення розміру штрафних санкцій - до 24.07.2023 р.

3. Встановити відповідачу строк для надання письмових заперечень за заявою про збільшення розміру позовних вимог - до 24.07.2023 р.

4. Повідомити учасників процесу про судове засідання (присутніх представників позивача та відповідача - під розписку).

5. Інформацію по справі учасники справи можуть отримувати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет (http://court.gov.ua/fair/).

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення відповідно до статті 235 Господарського процесуального кодексу України та не може бути оскаржена окремо від рішення суду.

Суддя В.М. Бабкіна