ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
УХВАЛА

про передачу за підсудністю

13.07.2023м. ХарківСправа № 922/1455/23

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Жигалкіна І.П.

розглянувши матеріали справи

за позовом 3 - ті особи, які не Державного концерну "Укроборонпром", м. Київ заявляють самостійних вимог щодо предмету спору на стороні Позивача: 1. Фізична особа ОСОБА_1 , м. Харків; 2. Державне підприємство "Харківське державне авіаційне виробниче підприємство", м. Харків
до Первинної організації професійної спілки авіабудівників України на Харківському державному авіаційному виробничому підприємстві, м. Харків
про визнання незаконним та скасування рішення

ВСТАНОВИВ:

17 квітня 2023 року Позивач - Державний концерн "Укроборонпром" звернувся до Господарського суду Харківської області із позовною заявою про визнання незаконним та скасування рішення Первинної організації професійної спілки авіабудівників України на Харківському державному авіаційному виробничому підприємстві (Відповідач) про направлення Позивачеві та Кабінету Міністрів України, Харківській обласній адміністрації (копії: ВРУ, ГПУ, Профспілці авіабудівників, Федерації Профспілок України) вимогу про розірвання трудового договору (звільнення) з генеральним директором Харківського державного авіаційного виробничого підприємства Кривоконем Олександром Григоровичем, яке знайшло відображення у протоколі від 16.08.2021 №45 засідання профспілкового комітету, направлену на Концерн листом від 16 серпня 2021 року за вих. №543.

Судом постановлено ухвалу від 24 квітня 2023 року про прийняття позову до розгляду та відкриття провадження у справі №922/1455/23, розгляд якої вирішено здійснювати за правилами загального позовного провадження з повідомленням сторін.

Дослідивши матеріали справи судом встановлено, що Державний концерн "Укроборонпром" звернувся до Господарського суду Харківської області із зазначеним позовом з підстав постановленої ухвали Київського районного суду м. Харкова від 17.03.2023, якою закрито провадження у цивільній справі №761/33404/21 за позовом Державного концерну "Укроборонпром" до Первинної організації професійної спілки авіабудівників України на Харківському державному авіаційному виробничому підприємстві, треті особи: Кривоконь Олександр Григорович, Державне підприємство "Харківське державне авіаційне виробниче підприємство" про визнання незаконним та скасування рішення засідання профспілкового комітету первинної організації профспілкової спілки.

В ухвалі Київського районного суду м. Харкова зазначено, що предметом спору була вимога про визнання незаконним та скасування рішення Первинної організації професійної спілки авіабудівників України на Харківському державному авіаційному виробничому підприємстві про направлення Державному концерну "Укроборонпром" та Кабінету Міністрів України, Харківської обласної адміністрації вимогу про розірвання трудового договору (звільнення) з генеральним директором Харківського державного авіаційного виробничого підприємства Кривоконем Олександром Григоровичем, яке знайшло відображення у протоколі від 16.08.2021 №45 засідання профспілкового комітету та лист від 16 серпня 2021 року за вих .№543, у якій посилається на правову позицію викладену у постанові Великої Палати Верховного Суду від 14.12.2022 у справі №201/909/20, зазначаючи, що даний спір належить до господарської юрисдикції, з підстав того, що такий спір може вплинути на трудові відносини з генеральним директором ХДАВ та не змінює корпоративного характеру такого спору.

З`ясувавши всі фактичні обставини, якими обґрунтовувалися позовні вимоги, всебічно та повно дослідивши докази, які містяться в матеріалах справи, враховуючи характер даного спору, цивільні права та обов`язки, які виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки, господарський суд зазначає, що з такою позицією Київського районного суду м. Харкова погодитись важко та усуваючи виникнення спору про підсудність, забезпечуючи право на судовий захист та реалізуючи принцип верховенства права, зазначає про наступне.

Правила визначення юрисдикційності відповідної справи встановлені процесуальними законами, якими визначена предметна та суб`єктна юрисдикція господарських цивільних та адміністративних справ - це ст. 20 ГПК України, ст.19 ЦПК України та ст.19 КАС України.

Згідно із частинами 1 та 2 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. У випадках, встановлених законом, до суду можуть звертатися органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб або державних чи суспільних інтересах.

У частині першій ст. 19 ЦПК України визначено, що суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають із цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства. Суди розглядають у порядку цивільного судочинства також вимоги щодо реєстрації майна та майнових прав, інших реєстраційних дій, якщо такі вимоги є похідними від спору щодо такого майна або майнових прав, якщо цей спір підлягає розгляду в місцевому загальному суді і переданий на його розгляд з такими вимогами.

Суд нагадує, що спір утворився з дій відображених у протоколі від 16.08.2021 № 45 засідання профспілкового комітету, направлену на адресу Концерну листом від 16 серпня 2021 року за вих. №543 стосовно вимоги про розірвання трудового договору (звільнення) з генеральним директором Харківського державного авіаційного виробничого підприємства Кривоконем Олександром Григоровичем.

У зв`язку із викладеними обставинами суд вважає за необхідне наголосити на наступному.

Колективні трудові спори, на відміну від індивідуальних, характеризуються колективним характером, який виявляється в тому, що одна зі сторін спору працівники пов`язані організаційною єдністю, тобто є членами трудового колективу, профспілки та ін., колективним характером вимог та специфікою предмету розбіжностей.

У правовій доктрині під поняттям колективні трудові спори (конфлікти) прийнято розуміти неврегульовані розбіжності між сторонами соціального діалогу щодо встановлення або зміни умов праці, укладення, зміни і виконання колективних договорів, угод, а також застосування трудового законодавства, які вирішуються в установленому законом порядку (Велика українська юридична енциклопедія: у 20 т. Харків: Право, 2016. Т. 11: Трудове право / редкол.: С.М. Прилипко (голова), М.І. Іншин (заст. голови), О.М. Ярошенко; Нац. акад. прав. наук України; Ін-т держави і права ім. В.М. Корецького НАН України; Нац. юрид. ун-т ім. Ярослава Мудрого. 2018. С. 259.).

Предметом колективних трудових спорів, виходячи зі змісту абзаців а, б статті 2 Закону України Про порядок вирішення колективних трудових спорів (конфліктів), є, зокрема, розбіжності щодо встановлення нових або зміни існуючих соціально-економічних умов праці та виробничого побуту, а також укладення чи зміни колективного договору, угоди. У таких випадках суб`єктивні права ще не встановлені, вони тільки встановлюються на майбутнє, а відтак і не може виникнути юридичний спір з приводу захисту порушеного трудового права. Отже, колективні трудові спори щодо встановлення нових або зміни існуючих соціально-економічних умов праці та виробничого побуту, а також укладення чи зміни колективного договору, угоди це спори, в яких йдеться про зіткнення інтересів сторін колективних трудових правовідносин, і для їх вирішення застосовуються примирно-посередницькі процедури, зокрема, відповідно до абзацу першого статті 7 Закону України Про порядок вирішення колективних трудових спорів (конфліктів) вирішення таких спорів передбачено примирною комісією, а в разі неприйняття рішення у строки, встановлені статтею 9 цього Закону, - трудовим арбітражем.

Також предметом колективних трудових спорів, виходячи зі змісту абзаців в, г статті 2 Закону України Про порядок вирішення колективних трудових спорів (конфліктів), може бути виконання колективного договору, угоди або окремих їх положень або невиконання вимог законодавства про працю.

Розгляд колективного трудового спору (конфлікту) з цих питань відповідно до абзацу третього статті 7 вказаного Закону, здійснюється трудовим арбітражем.

У зв`язку з цим, варто звернути увагу на існування у доктрині трудового права поділу трудових спорів на спори про право і спори про інтерес.

Трудові спори про право стосуються невирішених розбіжностей щодо реалізації чи виконання вже існуючих трудових прав та обов`язків, встановлених законами, нормативно-правовими актами з питань трудових правовідносин, колективними договорами і угодами, нормативними актами роботодавця, трудовими договорами (контрактами), а також щодо тлумачення змісту колективних договорів і угод, трудових договорів (контрактів).

Отже, повертаючись до суті заявлених вимог вбачається, що спір стосується саме оспорення рішення про необхідність розірвання трудового договору (ЗВІЛЬНЕННЯ), як необґрунтованого та незаконного, з підстав недоведеності факту порушення Кривоконем О.Г., як генеральним директором, саме трудового законодавства.

Заявлена вимога про розірвання трудового договору з керівником ХДАВП від профспілки (а.с. 21-23) та як і вимоги викладені у ст. 45 КЗпП України, на які посилається профспілка, стосуються саме порушення законодавства про працю, про колективні договори і угоди. При цьому профспілковий орган звертається з вимогою у вигляді тяжкого виду стягнення - звільнення, тобто розірвання трудового договору.

Посилаючись на постанову Великої Палати Верховного Суду від 14.12.2022 у справі №201/909/20, Київського районного суду м. Харкова у свої ухвалі від 17.03.2023, обґрунтовував не щодо самої наявності підстав для припинення повноважень (звільнення) посадової особи в порушення трудового законодавства, а у призмі господарських відносин - вирішення питання дотримання органом управління таким підприємством.

Так, підставами припинення трудового договору згідно з пунктом 4 частини першої статті 36 КЗпП є розірвання трудового договору з ініціативи працівника (ст.ст. 38, 39), з ініціативи власника або уповноваженого ним органу (статті 40, 41) або на вимогу профспілкового чи іншого уповноваженого на представництво трудовим колективом органу (стаття 45).

У законодавстві про працю визначення поняття посадова особа немає. Для заповнення цієї прогалини Державна інспекція України з питань праці надала роз`яснення від 24 липня 2014 року, згідно з якими до категорії посадові особи у розумінні пункту 5 статті 41 КЗпП можна віднести, зокрема, категорію працівників, визначених як посадові особи в статті 2 Закону України Про державну службу, у статті 2 Закону України Про службу в органах місцевого самоврядування, та як службові особи у примітці до статті 364 Кримінального кодексу України (далі КК України). На думку цього органу, терміни посадова особа та службова особа є синонімічними. До останніх відповідно до абзацу першого пункту 1 примітки до статті 364 КК України, зокрема, належать: особи, які обіймають постійно або тимчасово на підприємствах, установах або організаціях незалежно від форми власності посаду, пов`язану з виконанням організаційно-розпорядчих або адміністративно-господарських функцій, або виконують такі функції за спеціальним повноваженням.

Посадовими (службовими ) особами вважаються особи, які постійно, тимчасово чи за спеціальним повноваженням здійснюють функції представників влади чи місцевого самоврядування, а також обіймають постійно чи тимчасово в органах державної влади, органах місцевого самоврядування, на державних чи комунальних підприємствах, в установах чи організаціях посади, пов`язані з виконанням організаційно-розпорядчих чи адміністративно-господарських функцій, або виконують такі функції за спеціальним повноваженням, яким особа наділяється повноважним органом державної влади, органом місцевого самоврядування, центральним органом державного управління зі спеціальним статусом, повноважним органом чи повноважною особою підприємства, установи, організації. Посадова особа наділена певним обсягом повноважень і в їх межах має право вчиняти дії, що породжують, змінюють або припиняють конкретні правовідносини (наприклад, право прийняття та звільнення працівників, застосування дисциплінарних чи адміністративних стягнень тощо).

Адміністративно-господарські обов`язки передбачають наявність повноважень з управління і розпорядження майном підприємства, забезпечення контролю за господарськими операціями, у цій справі обов`язки з управління або розпорядження державним майном (установлення порядку його зберігання, переробки, реалізації забезпечення контролю за цими операціями тощо).

До осіб, які здійснюють організаційно-розпорядчі обов`язки, зокрема, належать керівники міністерств, інших центральних органів виконавчої влади, державних, колективних чи приватних підприємств, установ і організацій, їх заступники, керівники структурних підрозділів (начальники цехів, завідуючі відділами, лабораторіями, кафедрами), їх заступники, особи, які керують ділянками робіт (майстри, виконроби, бригадири тощо).

Поняття посадова особа розкрито і в Господарському кодексі України (далі ГК України) щодо посадових осіб підприємств, у тому числі заснованих на державній формі власності (державних підприємств).

Зокрема, відповідно до статті 63 ГК України одним із видів підприємств є державне підприємство, що діє на основі державної власності (абзац п`ятий частини першої статті 63 ГК України). Згідно з частиною третьою статті 65 ГК України керівник підприємства, головний бухгалтер, члени наглядової ради (у разі її утворення), виконавчого органу та інших органів управління підприємства відповідно до статуту є посадовими особами цього підприємства. Статутом підприємства посадовими особами можуть бути визнані й інші особи.

Також, господарський суд вважає за доцільне зазначити, що з підстав викладених у своїй вимозі профспілка вимагала розірвати трудовий договір з призначеним у квітні 2021 року на посаду генерального директора ХДАВП громадянином Кривоконем О.Г., зазначаючи саме систематичні порушення ном норм КЗпП, законів України "Про колективні договори і угоди", Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності" та діючого на ХДАВП "Колективного договору", а отже на думку господарського суду це юрисдикційна підсудність місцевого суду, оскільки тотожній спір розглядався Верховним Судом у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду, постанова від 17.12.2021 у справі №522/15140/19 (провадження №61-17889св20).

Також суд особливо звертає увагу на те, що відповідно до ст. 96-1 ЦК України права учасників юридичних осіб (корпоративні права) - це сукупність правомочностей, що належать особі як учаснику (засновнику, акціонеру, пайовику) юридичної особи відповідно до закону та статуту товариства. Корпоративні права набуваються особою з моменту набуття права власності на частку (акцію, пай або інший об`єкт цивільних прав, що засвідчує участь особи в юридичній особі) у статутному капіталі юридичної особи, а корпоративними відносинами за ч. 6 згаданої статті є відносини між учасниками (засновниками, акціонерами, пайовиками) юридичних осіб, у тому числі які виникають між ними до державної реєстрації юридичної особи, а також відносини між юридичною особою та її учасниками (засновниками, акціонерами, пайовиками) щодо виникнення, здійснення, зміни і припинення корпоративних прав.

Матеріалами справи не доведено наявність у ОСОБА_1 ознак передбачених ст. 96-1 ЦК України, що в свою чергу виключає наявність спору про право корпоративне та об`єктивно засвідчує наявність спору з приводу трудових правовідносин розірвання трудового договору з найманим працівником (керівником) за ініціативою первинної профспілкової організації з наданням останнім ознак колективного трудового спору.

Це виключає юрисдикційну підсудність господарського суду у виниклих правовідносинах.

З наведених підстав, наявних та досліджених матеріалів справи, суд дійшов до висновку, що вказаний позов підлягає передачі до Київського районного суду м. Харкова за підсудністю.

Положеннями статті 125 Конституції України передбачено, що судоустрій в Україні будується за принципами територіальності та спеціалізації і визначається законом. Аналогічні положення закріплені в частині 1 статті 17 Закону України "Про судоустрій і статус суддів".

Згідно пункту 1 частини 1 статті 31 ГПК України суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Слід також зауважити, що відповідно до частини 1 статті 279 ГПК України судове рішення, яким закінчено розгляд справи, підлягає скасуванню з направленням справи на розгляд за встановленою законом підсудністю, якщо рішення прийнято судом з порушенням правил територіальної юрисдикції (підсудності).

Відповідно до частини 3 статті 31 ГПК України передача справи на розгляд іншого суду за встановленою цим Кодексом підсудністю з підстави, передбаченої пунктом 1 частини першої цієї статті, здійснюється на підставі ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги - не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

Ураховуючи викладене, керуючись статтями 27, 31, 232- 235 ГПК України, суд

УХВАЛИВ:

Передати матеріали справи №922/1455/23 за позовом Державного концерну "Укроборонпром", м. Київ, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору на стороні Позивача: 1. Фізична особа ОСОБА_1 , м. Харків та 2. Державне підприємство "Харківське державне авіаційне виробниче підприємство", м. Харків, до Первинної організації професійної спілки авіабудівників України на Харківському державному авіаційному виробничому підприємстві, м. Харків про визнання незаконним та скасування рішення Первинної організації професійної спілки авіабудівників України на Харківському державному авіаційному виробничому підприємстві (Відповідач) про направлення Позивачеві та Кабінету Міністрів України, Харківській обласній адміністрації (копії: ВРУ, ГПУ, Профспілці авіабудівників, Федерації Профспілок України) вимогу про розірвання трудового договору (звільнення) з генеральним директором Харківського державного авіаційного виробничого підприємства Кривоконем Олександром Григоровичем, яке знайшло відображення у протоколі від 16.08.2021 №45 засідання профспілкового комітету, направлену на Концерн листом від 16 серпня 2021 року за вих. №543 за юрисдикційною підсудністю до Київського районного суду м. Харкова.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена в порядку, передбаченому ст.ст. 255 - 257 ГПК України, до Східного апеляційного господарського суду протягом десяти днів з дня її підписання.

Ухвалу підписано 18.07.2023.

Суддя Жигалкін І.П.