УХВАЛА

14 липня 2023 року

м. Київ

cправа № 910/12955/20

Верховний Суд у складі судді Касаційного господарського суду Кібенко О.Р.,

розглянувши матеріали касаційної скарги ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4

на постанову Північного апеляційного господарського суду від 12.06.2023

у справі за позовом Фонду гарантування вкладів фізичних осіб

до відповідачів:

1) ОСОБА_5 ,

2) ОСОБА_6 ,

3) ОСОБА_7 ,

4) ОСОБА_4 ,

5) ОСОБА_8 ,

6) ОСОБА_2 ,

7) ОСОБА_9 ,

8) ОСОБА_3 ,

9) ОСОБА_10 ,

10) ОСОБА_1

за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача:

1) Публічного акціонерного товариства "ПЛАТИНУМ БАНК",

2) Національного банку України

про солідарне стягнення 1 477 708 016,17 грн,

ВСТАНОВИВ:

1. Господарський суд міста Києва рішенням від 18.01.2023 у задоволенні позову відмовив.

2. Північний апеляційний господарський суд постановою від 12.06.2023 рішення Господарського суду міста Києва від 18.01.2023 скасував та ухвалив нове - про задоволення позову. Стягнув солідарно з відповідачів заподіяну Публічному акціонерному товариству "ПЛАТИНУМ БАНК" та його кредиторам шкоду в розмірі 1 477 708 016,17 грн на користь Фонду гарантування вкладів фізичних осіб.

3. 01.07.2023 ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 звернулися до Верховного Суду із касаційною скаргою на постанову Північного апеляційного господарського суду від 12.06.2023 у якій просять її скасувати та залишити в силі рішення суду першої інстанції.

4. Перевіривши матеріали касаційної скарги, Верховний Суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення її без руху з огляду на таке.

5. Частиною 2 ст.292 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК) передбачено, що якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, передбачених ст.290 цього Кодексу, то така скарга залишається без руху.

6. Відповідно до ч.3 ст.290 ГПК касаційна скарга підписується особою, яка подає скаргу, або її представником. До касаційної скарги, поданої представником, додається довіреність або інший документ, що посвідчує повноваження представника, якщо в справі немає підтвердження такого повноваження.

7. За змістом ч.1 ст.56 ГПК сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь в судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

8. Касаційна скарга від імені ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 підписана адвокатом Кузяєвим О.В. (протокол створення та перевірки кваліфікованого та удосконаленого електронного підпису від 03.07.2023).

9. Оскільки касаційна скарга надійшла безпосередньо до Верховного Суду, у суді касаційної інстанції матеріали справи №910/12955/20 відсутні, то останній позбавлений можливості перевірити, чи містять матеріали справи докази наявності в адвоката Кузяєва О.В. повноважень на представництво інтересів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .

10. Окрім цього, відповідно до п.2 ч.4 ст.290 ГПК до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку та розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

11. Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом "Про судовий збір".

12. Згідно з ч.1 ст.4 цього Закону судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

13. Відповідно до п.2 ч.2 ст.4 Закону "Про судовий збір" ставка судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви майнового характеру, становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а з позовної заяви немайнового характеру - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

14. Тобто не менше 2 102 грн та не більше 735 000 грн, оскільки прожитковий мінімум для працездатних осіб станом на 01.01.2020 встановлений у розмірі 2 102 грн, а позов поданий у 2020 році.

15. За подання касаційної скарги на рішення суду ставки судового збору встановлюються у розмірі 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви (пп.5 п.2 ч.2 ст.4 Закону "Про судовий збір").

16. Як вбачається з касаційної скарги, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 не погоджуються з постановою Північного апеляційного господарського суду від 12.06.2023 у справі, якою позовні вимоги про солідарне стягнення 1 477 708 016,17 грн задоволено повністю.

17. Враховуючи вимоги касаційної скарги, скаржники при її подачі повинні були сплатити судовий збір у максимально граничній сумі - у розмірі 1 471 400 грн (2 102 грн (1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01.01.2020) х 350 х 200%) кожен.

18. Проте, скаржники, відповідно до квитанцій від 01.07.2023 № ( ОСОБА_3 ), № ( ОСОБА_1 ), № ( ОСОБА_2 ) та № ( ОСОБА_4 ) сплатили по 26 840 грн кожен, тобто на 1 444 560 грн менше від сум судового збору, що підлягає сплаті у цьому випадку.

19. У касаційній скарзі скаржники просять зменшити розмір судового збору за її подання до 26 840 грн. Клопотання мотивоване тим, що з 05.08.2021 Фонд гарантування вкладів фізичних осіб звільнений від сплати судового збору відповідно до Закону "Про судовий збір" в усіх судових інстанціях за подання позовів, предметом яких є відшкодування шкоди (збитків) у порядку, визначеному ст.52 Закону "Про систему гарантування вкладів фізичних осіб", проте Закон "Про судовий збір" не передбачає таких пільг щодо сплати судового збору для інших учасників справи, що, на думку скаржників, порушує засади господарського судочинства та рівність всіх учасників справи. При цьому скаржники посилаються на статті 3, 55, 129 Конституції України, статтю 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, статті 7, 9 закону України "Про судоустрій і статус суддів", ст.2 ГПК та практику Європейського суду з прав людини, тощо.

20. Скаржники зазначають, що згідно зі ст.7 Закону "Про Державний бюджет України на 2023 рік" станом на 01.01.2023 розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи становить 2 684 грн; підпункт 1 п.1 ч.2 ст.4 Закону "Про судовий збір" передбачає, що максимальний розмір судового збору з фізичної особи за подання позовної заяви має бути не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; підпункт 7 п.1 ч.2 ст.4 цього Закону встановлює подібному норму, як при сплаті судового збору у господарському судочинстві при поданні касаційної скарги, а саме він дорівнює 200 відсоткам від сплаченого судового збору, який формувався з максимальної суми - не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; отже на сьогодні такий судовий збір при поданні фізичною особою касаційної скарги не може перевищувати 26 840 грн.

21. Однак такі твердження спростовуються викладеним у пунктах 11-15 цієї ухвали.

22. Скаржники також звертають увагу на п.1 ч.1 та ч.2 ст.8 Закону "Про судовий збір" і зазначають, розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру їх річного доходу та зазначають, що:

- річний дохід ОСОБА_1 за два квартали 2023 року складає 162 000 грн (копія довідки про доходи додається); останній, має на утриманні малолітню доньку 2013 року народження (копія свідоцтва додається);

- ОСОБА_2 має на утриманні неповнолітню дитину 2011 року народження (копія свідоцтва про народження додається);

- ОСОБА_3 має на утриманні неповнолітнього сина 2009 року народження.

23. Розглянувши клопотання про зменшення розміру судового збору за подання касаційної скарги, Верховний Суд дійшов висновку про відмову у його задоволенні з таких підстав.

24. Відповідно до ч.1 ст.8 Закону "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше, ніж до ухвалення судового рішення у справі, за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

25. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у ч.1 цієї статті (ч.2 ст.8 Закону "Про судовий збір").

26. З аналізу ст.8 Закону "Про судовий збір" вбачається, що законодавець, застосувавши конструкцію "суд, враховуючи майновий стан сторони, може…", тим самим визначив, що питання звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору осіб, є правом, а не обов`язком суду навіть за наявності однієї з умов для такого звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення.

27. Частиною 1 ст.8 Закону "Про судовий збір" прямо передбачено право суду відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, зокрема, саме позивачу - фізичній особі, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру його річного доходу за попередній календарний рік, або якщо позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; якщо предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

28. З огляду на те, що скаржники не є позивачами у справі, предметом позову не є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю, доводи про наявність підстав для зменшення розміру судового збору відхиляються.

29. Подібна правова позиція викладена в ухвалах Верховного Суду від 09.06.2023 у справі №910/4149/21, від 07.02.2023, від 27.02.2023 та від 13.03.2023 у справі №927/561/21.

30. Оскільки скаржники не надали документів, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку та розмірі, або документів, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону, то касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених п.2 ч.4 ст.290 ГПК.

31. Верховний Суд звертає увагу на те, що відповідно до приписів ГПК учасники справи, маючи намір добросовісної реалізації належного їм права на касаційне оскарження судового рішення, повинні забезпечити неухильне виконання вимог процесуального закону, зокрема, стосовно форми та змісту подання касаційної скарги.

32. Враховуючи викладене, касаційна скарга підлягає залишенню без руху.

Керуючись статтями 174, 234, 235, 290, 292 Господарського процесуального кодексу України, статтями 4, 8 Закону "Про судовий збір", Верховний Суд

УХВАЛИВ:

1. Відмовити ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 в задоволенні клопотання про зменшення розміру судового збору за подання касаційної скарги на постанову Північного апеляційного господарського суду від 12.06.2023 у справі №910/12955/20.

2. Касаційну скаргу ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 на постанову Північного апеляційного господарського суду від 12.06.2023 у справі №910/12955/20 залишити без руху.

3. Надати ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня вручення ухвали.

4. Роз`яснити ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , що у разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали, скарга вважатиметься неподаною та буде повернута скаржнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Суддя О. Кібенко