УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

м. Київ

13.07.2023Справа № 910/10774/23

За позовом Науково-виробничого приватного підприємства «ПЛАСТ» (04107, м. Київ, вул. Тропініна, буд. 1; ідентифікаційний код: 14347180)

До Товариства з обмеженою відповідальністю «ФУДКОМ» (01014, м. Київ, Залізничне шоссе, буд 57; ідентифікаційний код: 40982829)

Про стягнення 258 095, 11 грн

Суддя Бондаренко-Легких Г.П.

Без виклику представників сторін.

ВСТАНОВИВ:

Науково-виробниче приватне підприємство «ПЛАСТ» звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «ФУДКОМ» про стягнення 258 095, 11 грн.

Позовні вимоги обгрунтовані тим, що 14.11.2019 між сторонами укладено договір поставки № 460004641 за умовами якого заявник впродовж червня - грудня 2021 року здійснив поставку товару ТОВ «ФУДКОМ» на загальну суму 116 640, 00 грн, а останній в свою чергу здійснив лише часткову оплату за поставлений товар, у завязку з чим в ТОВ «ФУДКОМ» утворилася заборгованість перед заявником.

У зв`язку з викладеним, заявник просить стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «ФУДКОМ» 258 095, 11 грн, з яких: 116 640, 00 грн - основного боргу; 89 241, 71 грн - пені; 45 080, 40 грн - інфляційних втрат; 7 133, 00 грн - 3% річних.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення її без руху, зважаючи на наступне.

Згідно з частини 1 статті 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до частини 2 статті 174 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

(1) Відповідно до пункту 2 частини 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява, окрім всього іншого повинна містити поштовий індекс (сторін) та відомі номери засобів зв`язку.

З преамбули позовної заяви вбачається, що заявник відносно себе не вказав поштовий індекс та щодо відповідача вказав інший номер засобу зв`язку порівнюючи з тим, який зазначений в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадський формувань.

Отже, суд дійшов висновку, що заявником не дотримано вимог пункту 2 частини 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України.

(2) Відповідно до пункту 5 частини 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову.

Частиною 2 статті 164 Господарського процесуального кодексу України внормовано, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

У відповідності до умов договору № 460004641 від 14.11.2019 вбачається, що сторони узгодили, що поставка товару здійснюється з використанням товарно-транспортної накладної, видаткової накладної, податкової накладної (яка пройшла реєстрацію в ЄРПН) .

Однак, заявник не надає перерахованих документів до позовної заяви, попри те, що в позові зазначає про відвантаження товару на підставі видаткових накладних.

Також суд констатує, що заявник в тексті позовної заяви посилається на рахунки на оплату, перелічує їх також в переліку додатків до позовної заяви, однак по факту не долучає їх до позовної заяви.

Окрім цього, суд звертає увагу заявника, що рахунок-фактури не є первинним документом та носить лише інформаційний характер (пункт 18.6. постанови Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 29.04.2020 у справі № 915/641/19).

Заявник додав до позовної заяви прибуткові накладні, але не зазначає в позові які саме обставини дані прибуткові накладні підтверджують.

В тексті позовної заяви, заявник стверджує, що ТОВ «ФУДКОМ» в липні та жовтні 2022 року здійснило часткову оплату за поставлений товар, проте заявник не надає докази часткової оплати.

Таким чином, суд позбавлений можливості пересвідчитися в тому, що ТОВ «ФУДКОМ» насправді здійснило часткову оплату за поставлений товар та пересвідчитися в тому чи правильно заявник визначає суму основного боргу, яка підлягає стягненню.

Окрім цього, заявник в позовній заяві також стверджує, що між ним та ТОВ «ФУДКОМ» був підписаний акт звіряння взаємних розрахунків.

Однак, суд констатує, що акт звіряння взаємних розрахунків, який заявник долучив до позовної заяви не містить підписів сторін.

Суд звертає увагу, що відповідно до вимог чинного законодавства акт звірки розрахунків у сфері бухгалтерського обліку та фінансової звітності не є зведеним обліковим документом, а є лише технічним (фіксуючим) документом, за яким бухгалтерії підприємств звіряють бухгалтерський облік операцій. Акт відображає стан заборгованості та в окремих випадках - рух коштів у бухгалтерському обліку підприємств та має інформаційний характер, тобто має статус документа, який підтверджує тотожність ведення бухгалтерського обліку спірних господарських операцій обома сторонами спірних правовідносин. Сам по собі акт звірки розрахунків не є належним доказом факту здійснення будь-яких господарських операцій: поставки, надання послуг тощо, оскільки не є первинним бухгалтерським обліковим документом (постанова Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 21.12.2020 у справі № 916/499/20).

Отже, суд дійшов висновку, що заявником не дотримано вимог пункту 5 частини 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України.

(3) Відповідно до пункту 3 частини 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява повинна містити, зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Заявник визначає ціну позову в розмірі 258 095, 11 грн до якої входить 116 640, 00 грн основного боргу та суму якого заявник в прохальній частині позовної заяви просить стягнути.

Дану суму, заявник обгрунтовує, як загальну суму за поставлений товар, однак, як було зазначено вище, що в тексті позовної заяви, зявник стверджує, що в липні 2022 року ТОВ «ФУДКОМ» здійснило часткову оплату в розмірі 72 600, 14 грн та в жовтні 2022 року в розмірі 7 449, 42 грн (докази здійснення часткової оплати позивач не надає), з огляду на зазначене, заявник не надає пояснень чому він просить стягнути загальну суму боргу, яка за його твердженнями була частково оплачена.

Також заявник нараховує пеню, 3% річних та інфляційні витрати, проте без врахування часткових оплат..

Право нарахування пені, заявник обгрунтовує пунктом 8.1. № 460004641 від 14.11.2019, однак в зазначений пункт договору не містить умов, що за прострочення оплати поставленого товару нараховується пеня.

Як вбачається з розрахунку пені, заявник її розраховує з 11.08.2021, 06.07.2021, 27.07.2021, 17.08.2021, 07.09.2021, 01.10.2021, 19.10.2021, 08.11.2021, 29.11.2021, 20.12.2021 до 30.06.2023. Проте, дані розрахунки здійснені без врахування вимог частини 6 статті 232 Господарського кодексу України.

Загалом щодо розрахунків, суд констатує, що позивач не обґрунтовує, яким чином він визначає дату виникнення боргу у відповідності до умов договору, чи враховується до розрахунків часткова оплата ТОВ «ФУДКОМ», заявник не визначає щодо яких поставок ТОВ «ФУДКОМ» здійснювало часткову оплату та окрім цього, як уже було зазначено вище у зв`язку з тим, що заявник не надав доказів, що поставки здійснювалися, в суду відсутні можливості пересвідчитися в тому чи вірно заявником визначені періоди прострочення.

Отже, суд дійшов висновку, що заявником не дотримано вимог пункту 3 частини 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України.

(4) Згідно пункту 7 частини 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява повинна містити, відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися.

Позовна заява не містить відомостей про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися.

Отже, суд дійшов висновку, що заявником не дотримано вимог пункту 7 частини 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України.

(5) Згідно пункту 8 частини 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява повинна містити, перелік документів та інших доказів.

Так в переліку додатків до позовної заяви, заявник зазначає, що надає рахунки-фактури та конкретизує які саме, однак фактично заявник не додав до позовної заяви зазначених доказів.

Окрім цього, в переліку додатків до позовної заяви, заявник вказує, що додає платіжне доручення про оплату послуг про надання правової допомоги адвокату Сімоновій Т.М., проте фактично даний документ заявник до позовної заяви не долучив.

Натомість, заявник додав до позовної заяви копії прибуткових накладних, відомості по рахунку (акт звіряння взаємних розрахунків) та копію посвідчення адвоката, свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю на ім`я Сімонова Т.М., однак дані додатки не зазначені заявником в переліку додатків до позовної заяви.

Отже, суд дійшов висновку, що заявником не дотримано вимог пункту 8 частини 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України.

(6) Відповідно до частини 2 статті 91 Господарського процесуального кодексу України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Частиною 4 зазначеної статті внормовано, що копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством.

Пунктом 5.26 Уніфікованої системи організаційно-розпорядчої документації (Вимоги до оформлювання документів ДСТУ 4163:2020, чинний від 01.09.2021) встановлено, що відмітка про засвідчення копії документа складається з таких елементів: слів «Згідно з оригіналом» (без лапок), найменування посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її власного імені та прізвища, дати засвідчення копії. У випадках, визначених законодавством, копії документів засвідчують відбитком печатки юридичної особи, структурного підрозділу (служби діловодства, служби кадрів, бухгалтерії тощо) юридичної особи або печатки «Для копій».

Суд констатує, що в деяких копіях документів, які заявник додає до позовної заяви в засвідченому написі відсутня посада, ім`я та прізвище особи, яка засвідчувала копії, а в деяких копіях документів відсутня також дата засвідчення.

(7) Згідно з пункту 1 частини 1 статті 164 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів.

Правилами надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 № 270, а саме абзацом 27 пункту 2 передбачено, що документом, який підтверджує надання послуг поштового зв`язку є розрахунковий документ встановленої відповідно до Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» форми та змісту (касовий чек, розрахункова квитанція тощо), що підтверджує надання послуг поштового зв`язку.

Отже, на підтвердження направлення учасникам справи позовної заяви з додатками до позову обов`язково мають додаватися описи вкладення, чеки (квитанції) поштового відділення, що підтверджують факт оплати відправником та надання відділенням зв`язку послуг з пересилання листів з описом вкладення.

За змістом пункту 61 Правил надання поштового зв`язку, затверджених Постановою №270 від 05.03.2009 Кабінету Міністрів України, у разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв`язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові. На примірнику опису, що видається відправникові, працівник поштового зв`язку повинен зазначити номер поштового відправлення. За бажанням відправника на примірнику опису, що вкладається до поштового відправлення, вартість предметів може не зазначатися.

Із наведених норм вбачається, що належним доказом направлення копії позовної заяви та доданих до неї документів відповідачеві у справі є бланк опису вкладення з номером поштового відправлення, завірений відповідним відділенням зв`язку, разом з фіскальним чеком/квитанцією про відправлення. За таких обставин, належним доказом надіслання копії позовної заяви з доданими до неї документами відповідачу є оригінал опису вкладення відправленої поштової кореспонденції, в якому перелічені всі документи, які надсилаються одержувачу та який засвідчений підписом працівника відділення поштового зв`язку та відбитком календарного штемпеля цього відділення, а також розрахунковий документ поштової установи, а саме оригінал поштової квитанції (чеку).

Відповідно, якщо копію позовної заяви надіслано поштою, то документом, який підтверджує надсилання, є фіскальний чек поштового відділення, опис вкладення у цінний лист. Крім того, підтвердженням, що відправлення надіслано на адресу одержувача є саме накладна (службовий чек), в якому зазначено номер накладної, інформацію про відправника та одержувача, інформацію про відправлення, а також міститься підтвердження (підпис) відправника з підтвердженням, що інформація у даній накладній зазначена правильно.

Всупереч встановленим вимогам, заявник надав опис вкладення на ім`я Товариства з обмеженою відповідальністю «ФУДКОМ» в якому відсутній номер поштового відправлення, а також заявником не надано накладної службового чеку).

Таким чином, суд дійшов висновку про відсутність в матеріалах позовної заяви підтвердження відправлення копії позовної заяви з додатками відповідачу.

(8) Згідно з пункту 2 частини 1 статті 164 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Статтею 1 та 2 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат. Платники судового збору - громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

Згідно з частиною 1 статті 3 зазначеного Закону, судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Відповідно до статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання до господарського суду, позовної заяви майнового характеру - 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік», прожитковий мінімум працездатних осіб з 01.01.2023 становить - 2 684, 00 грн.

Заявник надає платіжну інструкцію № 7778 від 30.01.2023 про сплату судового збору у розмірі - 2 684, 00 грн.

Однак, ціна позову становить 258 095, 11 грн, таким чином 258 095, 11 грн * 1,5% = 3 871, 43 грн.

Отже, заявником не сплачено судовий збір у встановленому порядку та розмірі за подання позовної заяви. Таким чином, заявнику необхідно доплатити 1 187, 43 грн судового збору.

З огляду на викладене, всупереч наведеним вимогам закону позивачем не надано належних доказів сплати судового збору у встановленому розмірі.

З наведених підстав позовна заява підлягає залишенню її без руху.

Суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до частини 3 статті 174 Господарського процесуального кодексу України позовна заява вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом.

На підставі викладеного та керуючись статтями 162, 174, 232, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Залишити позовну заяву Науково-виробничого приватного підприємства «ПЛАСТ» без руху.

2. Встановити позивачу строк на усунення недоліків позовної заяви п`ять днів з дня вручення цієї ухвали.

3. Встановити позивачу спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом:

(1) подання до суду письмової заяви на виконання ухвали із зазначення індексу позивача та номеру засобу зв`язку відповідача у відповідності до відомостей, які зазначені в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадський формувань.

(2) подання до суду письмової заяви на виконання ухвали із доданням до неї всіх наявних доказів, які обґрунтовують заявлені позовні вимоги (товарно-транспортні накладні, видаткові накладні, податкові накладні які пройшли реєстрацію в ЄРПН та інші докази, які можуть підтвердити, що заявник дійсно здійснив поставку товару; надати рахунки на оплату на які посилається заявник в позовній заяві та зазначає їх в переліку додатків, проте фактично їх не долучив до позовної заяви; надати обґрунтування, що підтверджують додані до позовної заяви прибуткові накладні; надати докази часткової оплати ТОВ «ФУДКОМ» за поставлений товар та про що стверджує заявник в позовній заяви; надати пояснення щодо того, що заявник в позовній заяві стверджує, що між ним та ТОВ «ФУДКОМ» був підписаний акт звіряння взаємних розрахунків, а до позовної заяви заявник долучає не підписаний сторонами акт).

(3) надати конкретизацію ціни позову та суму основного боргу в прохальної частини позовної заяви; надати обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються (обґрунтування яким чином заявник визначає дати боргового періоду у відповідності до умов договору; з врахування часткових оплат боргу; зазначити за якими поставками заявник зараховує часткові оплати; розрахунок здійснювати з врахуванням статті 253 Цивільного кодексу України; щодо пені додатково з врахуванням частини 6 статті 232 Господарського кодексу України).

(4) надати відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися.

(5) подання до суду письмової заяви на виконання ухвали із зазначення актуального переліку додатків, які додаються до позовної заяви.

(6) подання до суду письмової заяви на виконання ухвали із доданням до неї додатків до позовної заяви засвідчених належним чином у порядку передбаченому статтею 91 Господарського процесуального кодексу України.

(7) подання до суду письмової заяви на виконання ухвали із доданням до неї доказів направлння відповідачу копії позовної заяви та доданих до неї документів (опис вкладення, накладну на відправку та фіскальний (розрахунковий) чек).

(8) подання до суду письмової заяви на виконання ухвали із доданням до неї платіжного доручення по доплаті судового збору за платіжними реквізитами Господарського суду міста Києва у встановленому розмірі (1 187, 43 грн).

4. Попередити позивача, що відповідно до частини 4 статті 174 Господарського процесуального кодексу України, у разі якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

5. Ухвала набирає законної сили в день підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Г.П. Бондаренко-Легких