УХВАЛА

м. Київ

13.07.2023Справа № 910/9514/23

Суддя Плотницька Н.Б., розглянувши справу

за позовомАкціонерного товариства "Українська залізниця" в особі філія "Центр забезпечення виробництва" Акціонерного товариства "Українська залізниця" (54050, місто Миколаїв, проспект Богоявленський, будинок 321, офіс 105)
до Товариства з обмеженою відповідальністю "Альянсметпром" (02105, місто Київ, проспект Соборності, будинок 15)
простягнення 291 516 грн 09 коп.
Представники: не викликались
Встановив:

15.06.2023 до Господарського суду міста Києва надійшла позовна заява Акціонерного товариства "Українська залізниця" в особі філія "Центр забезпечення виробництва" Акціонерного товариства "Українська залізниця" з вимогами до Товариства з обмеженою відповід альністю "Альянсметпром" про стягнення 291 516 грн 09 коп. пені за неналежне виконання зобов`язань за договором купівлі-продажу від 22.08.2022 № СВРЗ-02-22-22-48/Ю.

Свої позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що відповідач в порушення норм чинного законодавства України та укладеного сторонами договору купівлі-продажу від 22.08.2022 № СВРЗ-02-22-22-48/Ю належним чином не виконав взяті на себе зобов`язання з проведення попередньої оплати за товар, у зв`язку з чим в позивачем нараховано 291 516 грн 09 коп. пені.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 26.06.2023 відкрито провадження у справі № 910/9514/23 та прийнято позовну заяву до розгляду, розгляд справи постановлено здійснювати в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи за наявними у справі матеріалами.

05.07.2023 до відділу діловодства Господарського суду міста Києва від відповідача надійшли відзив на позовну заяву та клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

В обґрунтування клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін, відповідач зазначає, що в обґрунтування позовних вимог позивачем надаються електронні документи та електронні докази, які є достатньо новим інститутом у вітчизняному судочинстві, судова практика щодо якого продовжує формуватися, вважаємо, що предмет доказування у справі вимагає проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи. Також відповідач зазначає, що рішення у справі може суттєво вплинути на економічний стан відповідача, оскільки заявлена сума штрафних санкцій є доволі значущою для відповідача, особливо в умовах воєнного стану. Так, останній здійснює діяльність, пов`язану із заготівлею, переробкою та відвантаженню металургійним комбінатам брухту та відходів чорних металів (видами діяльності Відповідача, зокрема, є оптова торгівля відходами та брухтом; демонтаж (розбирання машин та устаткування; відновлення відсортованих відходів). Критична ситуація, що склалась в металургійній галузі, однією зі складових якої є брухтозаготівельна діяльність, є загальновідомою, безпосередньо вкрай негативно позначається на фінансово-господарський діяльності відповідача та призвела до значного скорочення діяльності його виробничих підрозділів.

Відповідно до пункту 2 частини 1 статті 12 Господарського процесуального кодексу України господарське судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку, зокрема, позовного провадження (загального або спрощеного).

Згідно з частиною 3 статті 12 Господарського процесуального кодексу України спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, справи незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Частиною 5 зазначеної статті визначено, що для цілей цього Кодексу малозначними справами є:

1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до частини 1 статті 247 Господарського процесуального кодексу України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи.

Частиною 3 статті 247 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) ціну позову; 2) значення справи для сторін; 3) обраний позивачем спосіб захисту; 4) категорію та складність справи; 5) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; 6) кількість сторін та інших учасників справи; 7) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 8) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Згідно з частиною 5 статті 252 Господарського процесуального кодексу України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої із сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Розглянувши клопотання відповідача та дослідивши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку про необґрунтованість вказаного клопотання та відсутність необхідності для розгляду даної справи в порядку загального позовного провадження для повного, всебічного та об`єктивного розгляду всіх обставин справи, з огляду на що суд відмовляє у задоволенні останнього.

Керуючись статтями 247, 252 та 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя Н.Плотницька