номер провадження справи 17/24/23
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЗАПОРІЗЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28.06.2023 Справа № 908/374/23

м. Запоріжжя

Господарський суд Запорізької області у складі головуючого судді Корсуна В.Л., при секретарі судового засідання Василенко В.В., розглянувши матеріали справи № 908/374/23

за позовною заявою: приватного акціонерного товариства Національна енергетична компанія Укренерго, 01032, м. Київ, вул. Симона Петлюри, буд. 25

до відповідача: публічного акціонерного товариства Запоріжжяобленерго, 69035, м. Запоріжжя, вул. Сталеварів, буд. 14

про стягнення 219 203 047,94 грн.

В судовому засіданні присутні представники:

від позивача: Блажко У.В., довіреність від 03.01.23 № 03/01-12

від відповідача: Капуста А.В., довіреність від 15.12.22 № 335

СУТЬ СПОРУ:

07.02.23 до Господарського суду Запорізької області надійшла позовна заява за вих. від 12.01.23 № 01/2346 з вимогами приватного акціонерного товариства Національна енергетична компанія Укренерго (далі ПрАТ НЕК Укренерго) до публічного акціонерного товариства Запоріжжяобленерго (надалі ПАТ Запоріжжяобленерго) про стягнення заборгованості згідно договору про надання послуг з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління від 27.05.19 № 0503-03041 у розмірі 219 203 047,94 грн., а саме: 197 455 151,52 грн. основного боргу, 16 434 975,99 грн. інфляційних втрат, 3 070 253,36 грн. пені та 2 242 667,07 грн. 3 % річних.

07.02.23 автоматизованою системою документообігу суду здійснено автоматичний розподіл судової справи між суддями, яку передано на розгляд судді Корсуну В.Л.

Ухвалою від 13.02.23 судом прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі № 908/374/23 за правилами загального позовного провадження, підготовче судове засідання призначено на 15.03.23 о 10 год. 00 хв.

06.03.23 до суду надійшла заява за вих. від 03.03.23, в якій представник відповідача просить суд продовжити процесуальний строк для подання відзиву на позовну заяву.

15.03.23 на електронну адресу суду надійшла заява за вих. від 14.03.23, в якій представник відповідача надає копії листування між сторонами по справі № 908/374/23, у відповідності до ухвали суду від 13.02.23.

В судовому засіданні 15.03.23 судом оголошено перерву на 28.03.23 об 11 год. 30 хв.

15.03.23 на електронну адресу суду надійшло клопотання за вих. від 15.03.23, в якому представник відповідача просить суд приєднати до матеріалів справи № 908/374/23 копію службової записки оформленої та опублікованої 14.02.23 в системі документообігу IDoc ПАТ Запоріжжяобленерго за № 300/008.

15.03.23 на електронну адресу суду надійшла заява за вих. від 15.03.23, в якій представник ПАТ Запоріжжяобленерго просить суд про проведення судового засідання у справі № 908/374/23 в режимі відеоконференції 28.03.23 об 11 год. 30 хв. поза межами приміщення суду.

Ухвалою від 21.03.23 судом залишено без задоволення заяву представника ПАТ Запоріжжяобленерго за вих. від 15.03.23 про проведення судового засідання 28.03.23 об 11 год. 30 хв. в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів у справі № 908/374/23 з підстав викладених у тексті ухвали.

28.03.23 на електронну адресу суду надійшло клопотання за вих. від 27.03.23, в якому представник відповідача просить суд призначити у справі № 908/374/23 судову економічну експертизу, проведення якої доручити судовим експертам Запорізького відділення Дніпропетровського НДІСЕ. Винести на вирішення експертизи наступні питання:

- чи підтверджується документально заявлений у позовних вимогах ПрАТ НЕК Укренерго розмір заборгованості за послуги з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління за договором,яка надавалась ПрАТ НЕК Укренерго на території, яка згідно до наказу Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 22.12.22 за № 309 увійшла до Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих російською федерацією, а саме Запорізької області за заявлений до стягнення період?

- чи відповідає визначений ПрАТ НЕК Укренерго обсяг послуги з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління в актах наданих послуг (в тому числі коригувальних актах наданих послуг) та рахунках-фактурах, обсягу, що фактично був спожитий ПАТ Запоріжжяобленерго на території Запорізької області, яка згідно до наказу Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 22.12.22 за № 309 увійшла до Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих російською федерацією?

В судовому засіданні 28.03.23 представник відповідача підтримав клопотання за вих. від 15.03.23, в якому просить суд приєднати до матеріалів справи № 908/374/23 копію службової записки оформленої та опублікованої 14.02.23 в Системі документообігу IDoc ПАТ Запоріжжяобленерго за № 300/008 та заяву за вих. від 03.03.23, в якій просить суд продовжити процесуальний строк для подання відзиву на позовну заяву до 03.04.23.

Представник позивача в судовому засіданні 28.03.23 не заперечила проти задоволення клопотання за вих. від 15.03.23 де відповідач просить суд приєднати до матеріалів справи № 908/374/23 копію службової записки оформленої та опублікованої 14.02.23 в системі документообігу IDoc ПАТ Запоріжжяобленерго за № 300/008 та заяви за вих. від 03.03.23, де відповідач просить суд продовжити процесуальний строк для подання відзиву на позовну заяву до 03.04.23.

При цьому, представник позивача зазначила, що відповідач зловживає своїми процесуальними правами, оскільки просить суд продовжити процесуальний строк для подання відзиву на позовну заяву на 31 день після строку, який надавався судом при відкритті провадження у справі № 908/374/23 у відповідності до ухвали від 13.02.23. Представник позивача зауважує, що у позивача потім може бути відсутній строк в підготовчому засіданні для подання відповіді на відзив.

У засіданні 28.03.23 судом задоволено та прийнято до розгляду:

- заяву відповідача за вих. від 14.03.23, в якій останній надає копії листування між сторонами по справі № 908/374/23, у відповідності до ухвали суду від 13.02.23;

- клопотання відповідача за вих. від 15.03.23, в якому представник просить суд приєднати до матеріалів справи № 908/374/23 копію службової записки оформленої та опублікованої 14.02.23 в Системі документообігу IDoc ПАТ Запоріжжяобленерго за № 300/008.

Крім того, в судовому засіданні 28.03.23 судом, у відповідності до ч. 2 ст. 119 ГПК України, частково задоволено заяву відповідача за вих. від 03.03.23 та продовжено процесуальний строк для подання відзиву на позовну заяву до 01.04.23.

Ухвалою від 28.03.23 судом продовжено стжхєрок підготовчого провадження на 30 днів по 15.05.23 включно та відкладено підготовче засідання на 19.04.23 об 11 год. 30 хв.

31.03.23 на електронну адресу суду надійшов відзив за вих. від 31.03.23 (котрий зареєстровано в канцелярії суду та передано судді 03.04.23), в якому представник відповідача вважає позовні вимоги не доведеними та просить суд відмовити позивачу в задоволені позову в повному обсязі.

31.04.23 на електронну адресу суду надійшла заява за вих. від 31.03.23 (зареєстровано в канцелярії суду та передано судді 03.04.23), в якій представник ПАТ Запоріжжяобленерго просить суд про проведення судового засідання в режимі відеоконференції 19.04.23 об 11 год. 30 хв. поза межами приміщення суду у справі № 908/374/23.

Ухвалою від 10.04.23 судом задоволено заяву представника ПАТ Запоріжжяобленерго за вих. від 31.03.23 про проведення судового засідання в режимі відеоконференції 19.04.23 об 11 год. 30 хв. поза межами приміщення суду у справі № 908/374/23.

17.04.23 до суду надійшла відповідь за вих. від 13.04.23 № 01/18207 на відзив, в якій представник позивача заперечив проти доводів викладених у відзиві відповідача, просить суд задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

18.04.23 до суду надійшло клопотання за вих. від 18.04.23 № 008-33/24, в якому представник відповідача з метою більш чіткого формулювання питань, що поставлені для проведення експертизи ПАТ Запоріжжяобленерго доповнює прохальну частину клопотання про проведення експертизи шляхом конкретизації періоду обсягу послуги з диспетчерського (оперативно-технічного) управління та просить суд зазначити прохальну частину клопотання в наступній редакції:

1. Призначити у даній справі судову економічну експертизу, проведення якої доручити судовим експертам Запорізького відділення Дніпропетровського НДІСЕ.

2. Винести на вирішення експертизи наступні питання:

- чи підтверджується документально заявлений у позовних вимогах ПрАТ НЕК Укренерго розмір заборгованості за послуги з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління за договором, яка надавалась ПрАТ НЕК Укренерго на території Запорізької області, яка згідно до наказу Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 22.12.22 за № 309 увійшла до Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих російською федерацією, в період з лютого по вересень 2022р.?

- чи відповідає визначений ПрАТ НЕК Укренерго обсяг послуги з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління в актах наданих послуг (в тому числі коригувальних актах наданих послуг) та рахунках-фактурах в період з лютого по вересень 2022р., в порівняні з реальним обсягом наданої послуги ПАТ Запоріжжяобленерго за вказаний період на території Запорізької області, яка згідно до наказу Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 22.12.22 за № 309 увійшла до Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих російською федерацією?

3. Зупинити провадження у справі.

19.04.23 на електронну адресу суду надійшло заперечення за вих. від 19.04.23 № 01/19163, в якому представник позивача просить суд відмовити відповідачу в задоволенні клопотання про призначення судової економічної експертизи.

В судовому засіданні 19.04.23 судом прийнято до розгляду відзив відповідача за вих. від 31.03.23 на позовну заяву та відповідь позивача за вих. від 13.04.23 № 01/18207 на відзив.

У засіданні 19.04.23 судом оголошено перерву у підготовчому засіданні до 04.05.23 о 10 год. 00 хв.

03.05.23 до суду надійшли заперечення за вих. від 03.05.23 № 008-33/29 на відповідь на відзив, в яких представник відповідача зазначає, що з наданої позивачем таблиці (розрахунку) неможливо з`ясувати, як саме обчислено заявлену до стягнення суму, та на підставі яких розрахункових документів.

У засіданні 04.05.23 судом прийнято до розгляду заперечення відповідача за вих. від 03.05.23 № 008-33/29 на відповідь на відзив.

В судовому засіданні 04.05.23 та 09.05.23 оголошувалась перерва у підготовчому засіданні до 09.05.23 о 10 год. 30 хв. та до 15.05.23 о 12 год. 00 хв. відповідно.

08.05.23 на електронну адресу суду надійшло пояснення позивача за вих. від 08.05.23 № 01/22429 щодо доводів, викладених відповідачем у запереченнях.

15.05.23 на електронну адресу суду надійшли письмові заперечення відповідача за вих. від 15.05.23 № 33-33/57 на доводи позивача викладені у письмових поясненнях.

У засіданні 15.05.23 судом прийнято до розгляду письмові пояснення позивача за вих. від 08.05.23 № 01/22429 щодо доводів, викладених відповідачем у запереченнях та письмові заперечення відповідача за вих. від 15.05.23 № 33-33/57 на доводи позивача викладені у письмових поясненнях.

Додатки, які додані до письмових заперечень відповідача за вих. від 15.05.23 № 33-33/57 судом залишено без розгляду виходячи з того, що вказані документи надані відповідачем до суду поза строком визначений чинним ГПК України для надання доказів.

Також, в судовому засіданні 15.05.23 представники відповідача підтримали клопотання за вих. від 27.03.23 про призначення експертизи з урахуванням клопотання за вих. від 18.04.23 № 008-33/24, просять суд призначити у даній справі судову економічну експертизу, проведення якої доручити судовим експертам Запорізького відділення Дніпропетровського НДІСЕ. На вирішення експертній установі винести наступні питання:

1. Чи підтверджується документально заявлений у позовних вимогах ПрАТ НЕК Укренерго розмір заборгованості за послуги з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління за договором, яка надавалась ПрАТ НЕК Укренерго на території Запорізької області, яка згідно до наказу Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 22.12.22 за № 309 увійшла до Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих російською федерацією, в період з лютого по вересень 2022р.?

2. Чи відповідає визначений ПрАТ НЕК Укренерго обсяг послуги з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління в актах наданих послуг (в тому числі коригувальних актах наданих послуг) та рахунках-фактурах в період з лютого по вересень 2022р., в порівняні з реальним обсягом наданої послуги ПАТ Запоріжжяобленерго за вказаний період на території Запорізької області, яка згідно до наказу Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 22.12.22 за № 309 увійшла до Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих російською федерацією? Зупинити провадження у справі.

Представник позивача, в судовому засіданні 15.05.23 заперечила проти клопотання представника (ків) відповідача за вих. від 27.03.23 про призначення експертизи з урахуванням клопотання за вих. від 18.04.23 № 008-33/24 з підстав викладених у запереченні за вих. від 19.04.23 № 01/19163. Просила суд відмовити відповідачу в задоволені вказаного клопотання (з урахуванням клопотання за вих. від 18.04.23 № 008-33/24).

Розглянувши вказане клопотання відповідача про призначення судової економічної експертизи у справі № 908/374/23 (з урахуванням клопотання за вих. від 18.04.23 № 008-33/24), проти задоволення якого (ких) заперечила представник позивача, судом відмовлено в задоволені такого (ких) клопотання з підстав викладених в ухвалі суду від 15.05.23.

Також представнику відповідача було роз`яснено, що сторона відповідача не була позбавлена права скористатись нормами ст. 101 ГПК України (на відповідній стадії підготовчого провадження) щодо проведення експертизи у цій справі на його, відповідача, замовлення та, як наслідок, замовити й надати до суду висновок експерта складений на замовлення ПАТ «Запоріжжяобленерго» із переліком притань як то: 1. Чи підтверджується документально заявлений у позовних вимогах ПрАТ НЕК Укренерго розмір заборгованості за послуги з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління за договором, яка надавалась ПрАТ НЕК Укренерго на території Запорізької області, яка згідно до наказу Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 22.12.22 за № 309 увійшла до Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих російською федерацією, в період з лютого по вересень 2022р.? 2. Чи відповідає визначений ПрАТ НЕК Укренерго обсяг послуги з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління в актах наданих послуг (у т.ч. коригувальних актах наданих послуг) та рахунках-фактурах в період з лютого по вересень 2022р., в порівняні з реальним обсягом наданої послуги ПАТ Запоріжжяобленерго за вказаний період на території Запорізької області, яка згідно до наказу Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 22.12.22 за № 309 увійшла до Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих російською федерацією?

В судовому засіданні 15.05.23 представник відповідача заявив клопотання за вих. від 03.05.23 про передачу справи до розгляду колегії суддів та просить суд з метою всебічного, повного та об`єктивного розгляду справи передати справу до розгляду колегії суддів. На думку представника відповідача необхідність колегіального розгляду справи полягає в складності справи, великому обсязі письмових доказів, ціни позовних вимог, а також з метою всебічного, повного та об`єктивного дослідження всіх обставин справи.

Представник позивача в судовому засіданні 15.05.23 заперечила проти заявленого клопотання представника відповідача за вих. від 03.05.23 про передачу справи до розгляду колегії суддів, просить суд відмовити відповідачу в задоволені даного клопотання, як таке, що не обґрунтоване та не вмотивоване.

Відповідно до ч. ч. 1 та 10 ст. 33 ГПК України, справи у судах першої інстанції розглядаються суддею одноособово, крім випадків, визначених цим Кодексом. Будь-яку справу, що відноситься до підсудності суду першої інстанції, залежно від категорії і складності справи, може бути розглянуто колегіально у складі трьох суддів, крім справ, які розглядаються в порядку наказного і спрощеного позовного провадження (ч. 1). Якщо справа має розглядатися суддею одноособово, але цим Кодексом передбачена можливість колегіального розгляду такої справи, питання про призначення колегіального розгляду вирішується до закінчення підготовчого засідання у справі (до початку розгляду справи, якщо підготовче засідання не проводиться) суддею, який розглядає справу, за власною ініціативою або за клопотанням учасника справи, про що постановляється ухвала (ч. 10).

З огляду на вище викладене, а також приймаючи до уваги, що справа № 908/374/23:

- не є складною (хоча і має ціну позову 219 203 047,94 грн.);

- не має великого обсягу письмових доказів;

- головуючий суддя по справі має досвід та фах на посаді судді для всебічного, повного та об`єктивного дослідження всіх наданих у справу доказів сторонами у справі,

судом відмовлено у задоволенні клопотання представника відповідача про передачу справи № 908/374/23 на колегіальний розгляд.

Ухвалою від 15.05.23 суд з`ясувавши положення вимог ст. ст. 182, 185 ГПК України постановив закрити підготовче провадження у справі № 908/374/23, розпочати розгляд справи по суті з 16.05.23, призначити справу до судового розгляду по суті на 07.06.23 об 11 год. 00 хв.

07.06.23 до суду надійшло клопотання за вих. від 07.06.23, в якому представник відповідача просить суд:

- залучити Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг до участі у даній справі у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача;

- передати справу до розгляду колегії суддів.

Крім того, 07.06.23 до суду надійшло клопотання за вих. від 07.06.23, в якому представник відповідача просить суд зупинити провадження у справі № 908/374/23 на підставі п. 2 ч. 1 ст. 228 ГПК України на час проведення експертного дослідження у відповідності до ст. 101 ГПК України.

В судовому засіданні 07.06.23 представник відповідача підтримав клопотання за вих. від 07.06.23, просить суд зупинити провадження у справі № 908/374/23 на підставі п. 2 ч. 1 ст. 228 ГПК України на час проведення експертизи, яку відповідач хоче подати до суду у відповідності до ч. 1 ст. 101 ГПК України.

Представник позивача в судовому засіданні 07.06.23 заперечила в усній формі проти клопотання представника відповідача про зупинення провадження у справі № 908/374/23 в повному обсязі та просить суд відмовити в задоволені вказаного клопотання представника відповідача.

Розглянувши клопотання представника відповідача за вих. від 07.06.23 про зупинення провадження у справі, судом враховано наступне.

Відповідно до ч.ч. 1, 5-6 ст. 101 ГПК України, учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення (ч. 1). У висновку експерта зазначається, що висновок підготовлено для подання до суду та що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок (ч. 5). Експерт, який склав висновок за зверненням учасника справи, має ті самі права та обов`язки, що і експерт, який здійснює експертизу на підставі ухвали суду (ч. 6).

Згідно із ч. ч. 1-2 ст. 228 ГПК України, суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадках: 1) перебування учасника справи на альтернативній (невійськовій) службі не за місцем проживання або на строковій військовій службі; 2) призначення судом експертизи; 3) направлення судового доручення щодо збирання доказів у порядку, встановленому ст. 84 цього Кодексу; 4) звернення із судовим дорученням про надання правової допомоги або вручення виклику до суду чи інших документів до іноземного суду або ін. компетентного органу іноземної держави; 6) прийняття ухвали про тимчасове вилучення доказів державним виконавцем для дослідження судом; 7) перегляду судового рішення у подібних правовідносинах (в іншій справі) у касаційному порядку палатою, об`єднаною палатою, Великою Палатою Верховного Суду (ч. 1). Суд не зупиняє провадження у випадку, встановленому п. 1 ч. 1 цієї статті, якщо відсутня сторона веде справу через свого представника (ч. 2).

Виходячі з норм чинного ГПК України, суд дійшов висновку, що учасник справи (у даному випадку ПАТ «Запоріжжяобленерго») має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення, на відповідній стадії підготовчого провадження.

При цьому, у суду відсутні правові підстави для зупинення провадженняч у справі для подачі учасником справи до суду такого експертного висновку з огляду на той факт, що зупинення провадження у справі на підставі п. 2 ч. 1 ст. 228 ГПК України (як про це прохає представник відповідача в клопотанні) можливе лише при призначенні судом судової експертизи.

А тому, оскільки судова експертиза у цій справі судом не призначалась, судом відмовлено представнику відповідача в задоволені клопотання за вих. від 07.06.23 про зупинення провадження у справі № 908/374/23 на підставі п. 2 ч. 1 ст. 228 ГПК України.

Судом також враховано, що: ухвалою від 15.05.23 закрито підготовче провадження у справаі № 908/374/23; в силу вимог ч. 3 ст. 195 ГПК України, провадження у справі на стадіі її розгляду по суті зупиняється тільки з підстав визначених пунктами 1-3 ч. 1 ст. 227 та п. 1 ч. 1 ст. 228 ГПК України.

Також в судовому засіданні 07.06.23 представник відповідача підтримав клопотання за вих. від 07.06.23 та просить суд залучити Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг до участі у даній справі у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача та передати справу до розгляду колегії суддів.

Представник позивача в судовому засіданні 07.06.23 заперечила в усній формі про задоволення клопотання відповідача та просить суд відмовити відповідачу в задоволенні вказаного клопотання.

Згідно із п. 3 ч. 1 ст. 42 ГПК України, учасники справи мають право, зокрема, подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

Відповідно до ч. ч. 1 та 2 ст. 50 ГПК України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї із сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи (ч. 1). Якщо суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до розгляду встановить, що рішення господарського суду може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору (ч. 2).

Частинами 4, 5, 6 ст. 50 ГПК України передбачено, що про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі (ч. 4). Треті особи, які не заявляють самостійних вимог, мають процесуальні права та обов`язки, встановлені статтею 42 цього Кодексу. (ч. 5) Вступ у справу третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, не тягне за собою розгляду справи спочатку (ч. 6).

Розглянувши клопотання представника відповідача щодо залучення третьої особи та заслухавши доводи представників сторін (позивач заперечив в повному обсязі, відповідач підтримав вказане клопотання) суд дійшов висновку, що рішення у цій справі не може вплинути на права та обов`язки Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг.

А тому, як наслідок, судом відмовляється відповідачу в задоволенні клопотання щодо залучення в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг.

Більш того, суд відмовляючи у задоволенні вказаного клопотання сторони відповідача враховував положення вимог частин 1, 2 ст. 195 ГПК України щодо строку розгляду справи по суті та те, що чинним ГПК України не передбачено право суду після закриття підготовчого провадження та призначення судового засідання для розгляду справи по суті залучати третіх осіб за клопотанням учасників такої справи які (учасники) на стадії підготовчого провадження з підстав які лише їм відомі не заявляли такого клопотання.

Відповідно до ч. ч. 1 та 10 ст. 33 ГПК України, справи у судах першої інстанції розглядаються суддею одноособово, крім випадків, визначених цим Кодексом. Будь-яку справу, що відноситься до підсудності суду першої інстанції, залежно від категорії і складності справи, може бути розглянуто колегіально у складі трьох суддів, крім справ, які розглядаються в порядку наказного і спрощеного позовного провадження (ч. 1). Якщо справа має розглядатися суддею одноособово, але цим Кодексом передбачена можливість колегіального розгляду такої справи, питання про призначення колегіального розгляду вирішується до закінчення підготовчого засідання у справі (до початку розгляду справи, якщо підготовче засідання не проводиться) суддею, який розглядає справу, за власною ініціативою або за клопотанням учасника справи, про що постановляється ухвала (ч. 10).

З огляду на вище викладене, а також приймаючи до уваги, що справа № 908/374/23:

- не є складною (хоча і містить ціну позову 219 203 047,94 грн.);

- не має великого обсягу письмових доказів;

- головуючий суддя по справі має досвід та фах на посаді судді для всебічного, повного та об`єктивного дослідження всіх наданих у справу доказів сторонами у справі.

А тому, як наслідок, у задоволенні повторного клопотання представника відповідача за вих. від 07.06.23 про передачу справи № 908/374/23 до розгляду колегії суддів (до того ж, поданого після закриття підготовчого провадження) судом відмовляється.

При цьому, судом констатується, що подання наведеного вище клопотання за вих. від 07.06.23, яке подано до суду представником відповідача після закриття підготовчого провадження та призначення розгляду справи по суті, суперечить нормам чинного ГПК України.

В судовому засіданні 07.06.23 судом оголошено перерву в розгляді справи по суті, без винесення ухвали, до 22.06.23 об 11 год. 00 хв.

21.06.23 на електронну адресу суду надійшла заява за вих. від 21.06.23, в якій представник відповідача просить суд застосувати до вимог про стягнення пені строк позовної давності, а також врахувати п.п. 16 п. 1 постанови НКРЕКП № 332 про зупинення нарахування та стягнення штрафних санкцій, передбачених договорами, що укладені відповідно до Закону України «Про ринок електричної енергії» між учасниками ринку електричної енергії на період воєнного стану та протягом 30 днів після його припинення або скасування, тобто починаючи з 24.02.22.

Представник відповідача в судовому засіданні 22.06.23 підтримав заяву за вих. від 21.06.23 щодо застосування строку позовної давності та просить суд задовольнити її в повному обсязі.

Представник позивача в судовому засіданні заперечила в усній формі проти заяви представника відповідача від 21.06.23 щодо застосування строку позовної давності та просить суд відмовити в задоволенні вказаної заяви.

В судовому засіданні 22.06.23 судом оголошено перерву в розгляді справи по суті, без винесення ухвали, до 26.06.23 о 10 год. 00 хв.

23.06.23 на електронну адресу суду від представника відповідача надійшли письмові пояснення за вих. від 23.03.23 № 33-33/85.

В судовому засіданні 26.06.23 судом прийнято до розгляду письмові пояснення представника відповідача за вих. від 23.06.23 № 33-33/85.

Також в судовому засіданні 26.06.23 судом досліджено CD-диск, який було додано позивачем до матеріалів позовної заяви за вих. від 12.01.23 № 01/2346.

В судовому засіданні 26.06.23 судом оголошено перерву в розгляді справи по суті, без винесення ухвали, до 28.06.23 о 10 год. 00 хв.

27.06.23 на електронну адресу суду від представника відповідача надійшли письмові пояснення за вих. від 27.06.23. Крім того, в якості додатку до вказаних письмових пояснень представника відповідача додано лист ПрАТ «НЕК «Укренерго» за вих. від 19.06.23 № 01/29765.

В судовому засіданні 28.06.23 представник позивача заперечила проти доручення до матеріалів справи доказів на стадії розгляду справи посуті, а саме листа ПрАТ «НЕК «Укренерго» за вих. від 19.06.23 № 01/29765, який додано представником відповідача до письмових пояснень за вих. від 27.06.23.

В судовому засіданні 28.06.23 судом прийнято до розгляду письмові пояснення представника відповідача за вих. від 27.06.23.

При цьому, судом відмовлено представнику відповідача в прийнятті до матеріалів справи доказів поданих на стадії розгляду справаи по суті, а саме листа ПрАТ «НЕК «Укренерго» за вих. від 19.06.23 № 01/29765, як такий, що подано не в строки визначенні чинним ГПК України.

В засіданні 28.06.23, на підставі ст. 240 ГПК України, судом оголошено вступну та резолютивну частини рішення. Представникам сторін повідомлено про дату виготовлення рішення у повному обсязі.

Розгляд справи здійснювався із застосуванням технічних засобів фіксації судового процесу за допомогою Підсистеми відеоконференцзв`язку ЄСІТС та комплексу «Акорд».

Позивач, в особі уповноваженого представника, в судових засіданнях заявлені позовні вимоги підтримала у повному обсязі з підстав викладених в позовній заяві за вих. від 12.01.23 № 01/2346, у відповіді за вих. від 13.04.23 № 01/18207 на відзив та у поясненнях за вих. від 08.05.23 № 01/22429. Просила суд стягнути з відповідача на користь позивача заборгованість згідно договору про надання послуг з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління від 27.05.19 № 0503-03041 у розмірі 219 203 047,94 грн., а саме: 197 455 151,52 грн. основного боргу, 16 434 975,99 грн. інфляційних втрат, 3 070 253,36 грн. пені та 2 242 667,07 грн. 3 % річних.

Відповідач, в особі уповноваженого представника, в судових засіданнях заперечив проти позовних вимог позивача з підстав викладених у відзиві за вих. від 31.03.23 на позовну заяву, у запереченні за вих. від 03.05.23 № 008-33/29 на відповідь на відзив, у письмових запереченнях за вих. від 15.05.23 № 33-33/57, у письмових поясненнях за вих. від 23.06.23 № 33-33/85 та від 27.06.23. Просив суд відмовити позивачу в задоволені позову в повному обсязі та застосувати до вимог про стягнення пені строк позовної давності, а також врахувати п.п. 16 п. 1 постанови НКРЕКП № 332 про зупинення нарахування та стягнення штрафних санкцій, передбачених договорами, що укладені відповідно до Закону України «Про ринок електричної енергії» між учасниками ринку електричної енергії на період воєнного стану та протягом 30 днів після його припинення або скасування, тобто починаючи з 24.02.22.

Дослідивши матеріали справи та заслухавши представників сторін, суд

ВСТАНОВИВ:

27.05.19 між державним підприємством Національна енергетична компанія Укренерго (Оператор системи передачі (ОСП), Виконавець) та публічним акціонерним товариством Запоріжжяобленерго (Замовник) укладено договір про надання послуг з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління № 0503-03041 (договір).

Протоколом узгодження розбіжностей від 26.06.19 до договору про надання послуг з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління від 27.05.19 № 0503-03041, сторонами погоджена редакція п. 2.4., п. 2.6., п. 2.8., п. 3.1.1., п. 3.2.4., п. 3.4.1. та п. 6.1. договору про надання послуг з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління від 27.05.19 № 0503-03041.

29.07.19 відповідно до наказу Міністерства фінансів України від 15.02.19 № 73 та розпорядження Кабінету Міністрів України від 22.11.17 № 829-р «Про погодження перетворення державного підприємства «Національна енергетична компанія «Укренерго» внаслідок реорганізації шляхом перетворення державного підприємства «Національна енергетична компанія «Укренерго» було утворено приватне акціонерне товариство «Національна енергетична компанія «Укренерго», яке є правонаступником майна, усіх прав та обов`язків державного підприємства «Національна енергетична компанія «Укренерго».

Додатковою угодою від 16.08.19, договір про надання послуг з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління від 27.05.19 № 0503-03041 викладений у новій редакції.

Додатковою угодою № 3 від 03.08.21 до договору про надання послуг з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління від 27.05.19 № 0503-03041, сторони домовились:

1. Вилучити з договору про надання послуг з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління від 27.05.19 № 0503-03041 Додаток 7 «Положення про взаємодію Регіонального диспетчерського центру Дніпровського регіону ПрАТ «НЕК «Укренерго», структурних підрозділів ПрАТ «НЕК «Укренерго», відділів відокремленого підрозділу Дніпровської електричної системи ПрАТ «НЕК «Укренерго» та ПАТ «Запоріжжяобленерго» при диспетчерському (оперативно-технологічному) управлінні».

2. Долучити до договору Додаток 7 «Положення про взаємодію ОСП та ПАТ «Запоріжжяобленерго» (ОСР) при диспетчерському (оперативно-технологічному) управлінні».

Додатковою угодою від 17.09.21 договір про надання послуг з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління від 27.05.19 № 0503-03041 викладений у новій редакції.

Додатковою угодою від 31.12.21 договір про надання послуг з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління від 27.05.19 № 0503-03041 викладений у новій редакції.

Згідно із п. 1.1. договору (в редакції додаткової угоди від 31.12.21), цей договір регулює оперативно-технологічні відносини під час взаємодії сторін в умовах паралельної роботи у складі об`єднаної енергетичної системи (ОЕС) України. За цим договором ОСП зобов`язується надавати послугу з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління, а саме управління режимами роботи ОЕСУкраїни з виробництва, передачі, забесперчення планових перетоків електричної енергії по міждержавних лініях зв`язку ОЕС України з енергосистемами суміжних країн, розподілу та споживання електричної енергії для забезпечення здатності енергосистеми задовольнити сумарний попит на електричну енергію та потужність у кожний момент часу з дотриманням вимог енергетичної, техногенної та екологічної безпеки (Послуга).

Відповідно до п. 1.2. договору (в редакції додаткової угоди від 31.12.21), Користувач зобов`язується здійснювати оплату за надану Послугу відповідно до умов цього договору.

Пунктом 1.3. договору (в редакції додаткової угоди від 31.12.21) визначено, що під час виконання вимог цього договору, а також вирішення питання, що необумовлені цим договором, сторони зобов`язуються керуватися чинним законодавством України, зокрема Законом України «Про ринок електричної енергії», Правилами ринку, Кодексом системи передачі, Кодексом комерційного обліку та іншими нормативно-правовими актами, що забезпечують функціювання ринку електричної енергії України та ОЕС України.

У відповідності до п. 2.1. договору (в редакції додаткової угоди від 31.12.21), ціна договору визначається як сума нарахованої вартості послуг за сукупністю розрахункових періодів наростаючим підсумком календарного року.

Згідно із п. 2.2. договору (в редакції додаткової угоди від 31.12.21), оплата послуг здійснюється за тарифом, який встановлюється Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (Регулятором), відповідно до затвердженої нею методики та оприлюднюється ОСП на своєму офіційному вебсайті https://ua.energy/. Тариф застосовується з дня набрання чинності постановою, якою встановлено тариф, якщо більш пізній строк не визначено такою постановою.

Обсяг наданої Послуги визначається відповідно до розділу ХІ Кодексу системи передачі (п. 2.3. договору (в редакції додаткової угоди від 31.12.21).

Відповідно до п. 2.4. договору (в редакції додаткової угоди від 31.12.21), вартість Послуги за розрахунковий період визначається як добуток обсягу наданої Послуги на значення тарифу, що діє у визначений розрахунковий період. На вартість Послуги нараховується податок на додану вартість відповідно до законодавства України.

Пунктом 2.5. договору (в редакції додаткової угоди від 31.12.21) визначено, розрахунок за надану Послугу здійснюється на умовах часткової попередньої оплати вартості Послуги за поточний розрахунковий період згідно із нижчезазначеною системою платежів і розрахунків:

- до 10 числа розрахункового місяця 35 % вартості Послуги;

- до 20 числа розрахункового місяця 35 % вартості Послуги;

- до останнього банківського дня календарного місяця 30 % вартості Послуги.

У відповідності до п. 2.6. договору (в редакції додаткової угоди від 31.12.21), плановий обсяг Послуги на розрахунковий період визначається на основі наданих Користувачем повідомлень щодо планового обсягу Послуги на розрахунковий період. У разі зміни планових обсягів Послуги протягом розрахункового місяця Користувач передає оператору системи передачі (ОСП), Виконавцю повідомлення про зміну обсягів Послуги. Оператор системи передачі (ОСП), Виконавець протягом 5 робочих днів після отримання такого повідомлення коригує розмір наступних планових платежів.

Згідно із п. 2.7. договору (в редакції додаткової угоди від 17.09.21), Користувач здійснює розрахунок з ОСП за послуги з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління протягом 3 банківських днівз дати отримання та на підставі акта надання Послуги. Акт надання Послуги ОСП надає Користувачу протягом перших 11 календарних днів місяця, наступного за розрахунковим. Вартість наданої Послуги за розрахунковий період визначається на підставі даних, що надаються до 08 числа місяця, наступного за розрахунковим (включно), Адміністратором комерційного обліку (АКО). Коригування обсягів та вартості наданої Послуги відповідного розрахункового періоду здійснюється за уточненими даними комерційного обліку, що надаються АКО протягом 10 календарних днів з дати проведення процесу врегулювання в «Системі управління ринком (Сервіс), що здійснюється на вимогу та в терміни, передбачені Правилами ринку. Акт коригування наданої послуги у відповідному розрахунковому періоді у 2 примірниках ОСП направляє Користувачу. Користувач здійснює підписання акта коригування наданої Послуги відповідного розрахункового періоду протягом 3 календарних днів та повертає один примірник підписаного акту ОСП. Оплату вартості Послуги, що виникла в результаті коригування обсягів та вартості Послуг, Користувач здійснює протягом 3 банківських днів з дня отримання акта.

Пунктом 2.7. договору (в редакції додаткової угоди від 31.12.21) визначсено, що Користувач здійснює розрахунок з ОСП за послуги з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління до 15 числа місяця наступного за розрахунковим (включно), на підставі рахунків, актів надання Послуг, наданих Виконовцем, або самостійно сформованих в електронному вигляді за допомогою «Системи управління ринком» (СУР), або отриманих за допомогою сервісу електронного документообігу (Сервіс) (автоматизована система, яка забезпечує функціонування електронного документообігу), з використанням у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису особи, уповноваженої на підписання документів в електронному вигляді. Вартість наданої Послуги за розрахунковий період визначається до 10 числа місяця, наступного за розрахунковим (включно), на підставі даних, що надаються Адміністратором комерційного обліку (АКО). Акти приймання-передачі Послуги направляються Користувачем до 12 числа місяця, наступного за розрахунковим (включно). Коригування обсягів та вартості наданої Послуги відповідного розрахункового періоду здійснюється за уточненими даними комерційного обліку, що надаються АКО протягом 10 календарних днів з дати проведення процесу врегулювання в СУР, що здійснюється на вимогу та в терміни, передбачені Правилами ринку. Оплата вартості Послуги, після коригування обсягів, Користувач здійснює до 15 числа місяця, наступного за місяцем, у якому отримано акт коригування до акта надання Послуги (включно). Акти надання Послуги та акти коригування до актів надання Послуги у відповідному розрахунковому періоді Виконавець направляє Користувачу в електронній формі з використанням електронного підпису (із застосуванням Сервісу) або надає Користувачу два примірники в паперовому вигляді, підписані власноручним підписом зі своєї сторони.

Користувач здійснює підписання актів надання Послуги відповідного розрахункового періоду протягом 3 робочих днів з дня їх отримання Користувачем та повертає Виконовцю (п. 2.8. договору (в редакції додаткової угоди від 31.12.21).

Відповідно до п. 2.9. договору (в редакції додаткової угоди від 31.12.21) та п. 2.10. договору (додаткової угоди від 17.09.21), за відсутності заборгованості надлишок коштів, що надійшли протягом розрахункового періоду, зараховується в рахунок оплати наступного розрахункового періоду. За наявності заборгованості кошти зараховуються першочергово в оплату заборгованості минулих періодів з найдавнішим терміном її виникнення. При повній сплаті заборгованості минулих періодів надлишок коштів зараховується в оплату штрафних санкцій, за наявності згоди Користуача.

Пунктом 2.10. договору (в редакції додаткової угоди від 31.12.21) та п. 2.11. договору (в редакції додаткової угоди від 17.09.21), оплата вартості нарахованих штрафних санкцій та/або пені здійснюється на поточний рахунок ОСП, що зазначається в рахунку до сплати. За дату оплати рахунку приймається дата зарахування коштів на поточний рахунок ОСП.

Згідно із п. 3.1. договору (в редакції додаткової угоди від 31.12.21), обов`язки оператора системи передачі (ОСП), Виконавця, зокрема:

- своєчасно та професійно надавати Послугу (п. 3.1.1.);

- складати та передавати Користувачу акти про надання Послуг (п. 3.1.15);

- здійснювати розрахунки за надані Послуги (п. 3.1.16).

У відповідності до п. 3.2. договору (в редакції додаткової угоди від 31.12.21), обов`язки Користувача, зокрема:

- своєчасно та в повному обсязі здійснювати розрахунки за договором (п. 3.2.1.);

- повертати оператору системи передачі (ОСП), Виконавцю підписаними зі свого боку акти про надання Послуг (п. 3.2.4.);

- надавати оператору системи передачі (ОСП) , Виконавцю свої прогнози споживання та виробництва електричної енергії згідно з вимогами Кодексу системи передачі (п. 3.2.19.).

Пунктом 3.3. договору (в редакції додаткової угоди від 31.12.21) встановлено, права оператора системи передачі (ОСП), Виконавця, зокрема:

- своєчасно та в повному обсязі отримувати плату за надану Послугу (п. 3.3.2.);

- самостійно розраховувати планові обсяги Послуги на підстави обсягу наданої Послуги у попередньому розрахунковому періоді у разі ненадання у встановлені терміни повідомлень щодо планових обсягів Користувачем (п. 3.3.3.).

Сторони несуть відповідальність за достовірність даних, що надаються (п. 6.2. договору(в редакції додаткової угоди від 31.12.21).

Відповідно до п. 7.1. договору (в редакції додаткової угоди від 31.12.21), сторони звільняються від відповідальності за часткове чи повне невиконання або неналежне виконання зобов`язань за договором, якщо вони є наслідком непереборної сили (пожежі, повені, землетруси, стихійні лиха, воєнних дій та інших обставин непереборної сили), якщо ці обставини безпосередньо вплинули на виконання договору.

Згідно із п. 7.2. договору (в редакції додаткової угоди від 31.12.21), якщо форс-мажор продовжується більше 6 місяців, то кожна зі сторін має право відмовитися від подальшого виконання виконання зобов`язань за договором, і в цьому випадку договір вважається припиненим у випадку досягнення сторонами згоди про правові наслідки по всіх умовах даного договору.

Пунктом 7.3. договору (в редакції додаткової угоди від 31.12.21) визначено, що сторона, яка не може виконати зобов`язання за договором, повинна письмово не пізніше 5 днів з дня настання форс-мажорних обставин повідомити про це іншу сторону.

У відповідності до п. 7.4. договору (в редакції додаткової угоди від 31.12.21), наявність форс-мажору має бути підтверджена документами уповноваженого органу України.

Неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про настання чи припинення форс-мажору позбавляє сторону права на них посилатися (п. 7.5. договору в редакції додаткової угоди від 31.12.21).

Згідно із п. 10.1. договору (в редакції додаткової угоди від 17.09.21), планові обсяги Послуги Користувач зобовязаний подавати ОСП до 25 доби місяця, що передує розрахунковому місяцю. Форма подання повідомлення розміщена на офіційному вебсайті ОСП у постійному онлайн доступі.

Відповідно до п. 10.1. договору (в редакції додаткової угоди від 31.12.21), планові обсяги Послуги Користувач зобовязаний подавати Виконавцю до 10 доби місяця, що передує розрахунковому місяцю. Виконавець протягом 3днів їх погоджує і повертає Користувачу, у разі не погодження.

Пунктом 10.4. договору (в редакції додаткової угоди від 31.12.21) визначено, що акти надання Послуги, акти коригування до актів надання Послуги, акти звірки розрахунків наданої Послуги, рахунки, повідомлення про планові обсягі та будь-які інші повідомлення за цим договором повинні направлятися однією стороною іншій за допомогою Сервісу, електронною поштою або факсимільним повідомленням, а також можуть бути підтверджені рекомендованим листом, іншим реєстрованим поштовим відправленням або доставлені кур`єром під розписку за адресою, зазначеною в цьому договорі.

У відповідності до п. 10.5. договору (в редакції додаткової угоди від 17.09.21), акти надання/коригування Послуг, акти звірки розрахунків рахунки, повідомлення про планові обсягі та будь-які повідомлення за цим договором повинні направлятися однією стороною іншій за допомогою Сервісу, електронною поштою або факсимільним повідомленням, а також можуть бути підтверджені рекомендованим листом, іншим реєстрованим поштовим відправленням або доставлені кур`єром під розписку за адресою, зазначеною в цьому договорі.

Згідно із п. 10.6. договору (в редакції додаткової угоди від 31.12.21), Будь-які документи, що створюються/укладаються сторонами під час виконання договору (у т.ч. акти наданна Послуги або акт коригування до акту надання Послуги), можуть бути підписані сторонами як у паперовій формі шляхом проставлення власноручного підпису уповноваженої особи на час тимчасового не функціонування Сервісу, про що Виконавець зобов`язаний повідомити на своєму вебсайті, та і в електронній формі з використанням електронного підпису (за винятком випадків, коли використання електронного підпису прямо заборонено Законом) за допомогою Сервісу, який забезпечує юридично значимий електронний документообіг між сторонами та знаходиться в мережі інтернет за посиланням: https://online.ua.energy/. Один документ повинен бути підписаний обома сторонами в один і той самий спосіб (залежно від форми документа).

Відповідно до п. 10.7. договору (в редакції додаткової угоди від 31.12.21), рахунки, акти надання Послуги, акти коригування до акту надання Послуги, акти звірки розрахунків та повідомлення вважаються отриманими стороною: у день їх доставки кур`єром, що підтверджується квитанцією про вручення одержувачу, що підписується його уповноваженим представником; у день особистого вручення, що підтверджується підписом уповноваженого представника одержувачата/або реєстрацією вхідної кореспонденції. Електронний документ, який направляється стороною на виконання договору через Сервіс, вважається одержаним іншою стороною з часу набуття документом статусу «Доставлено» у Сервісі. Сторони визнають, що електронний документ, сформований, підписаний та переданий за допомогою Сервісу, є оригіналом та має повну юридичну силу, породжує права та обов`язки для Сторін, та визнається рівнозначним документом ідентичним документу, який міг би бути створений однієюз зі сторін на паперовому носії та скріплений власноручними підписами уповноважених осіб.

Пунктом 11.2. договору (в редакції додаткової угоди від 31.12.21), наявність спору, що виникає у зв`язку з цим договором, не звільняє сторони від виконання їх зобов`язань відповідно до умов цього договору.

У випадках, не передбачених цим договором, сторони керуються чинним законодавством України (п. 11.4. договору (в редакції додаткової угоди від 31.12.21).

У відповідності до п. 12.1. договору (в редакції додаткової угоди від 31.12.21), цей договір набирає чинності з дня його підписання і укладається на строк до 31.12.22. Договір вважається продовженим на кожен наступний календарний рік, якщо за місяць до закінчення терміну дії договору жодною зі сторін не буде заявлено про припинення його дії або перегляд його умов.

Повідомленням за вих. від 04.03.22 № 01/9965 ПрАТ «НЕК «Укренерго» повідомило ПАТ «Запоріжжяобленерго» про настання форс-мажорних обставин згідно з умовани укладених між підприємствами договорів.

Повідомленням за вих. від 09.03.22 № 007-007/1533 ПАТ «Запоріжжяобленерго» повідомило ПрАТ «НЕК «Укренерго» про настання форс-мажорних обставин за договором про надання послуг з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління від 27.05.19 № 0503-03041.

Повідомленням за вих. від 18.03.22 № 007-007/1706 ПАТ «Запоріжжяобленерго» повідомило ПрАТ «НЕК «Укренерго» про надіслання останньому повідомлення про настання форс-мажорних обставин за договором про надання послуг з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління від 27.05.19 № 0503-03041 та просить не застосовувати до ПАТ «Запоріжжяобленерго`відповідальність визначену Правилами ринку та умовами договорів укладених з ПрАТ «НЕК «Укренерго» у зв`язку з неналежним виконанням/невиконанням ОСР зобов`язань за такими договорами, зокрема не застосовувати штрафні санкції та інші нарахування, а також статкс «Переддефолтний».

ПрАТ «НЕК «Укренерго» надіслало ПАТ «Запоріжжяобленерго» претензію за вих. від 28.03.22 № 01/12484, якою повідомляє останнього, що станом на 21.03.22 у нього рахується заборгованість за надані послуги за договором про надання послуг з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління від 27.05.19 № 0503-03041 у розмірі 43 774 069,63 грн.

ПрАТ «НЕК «Укренерго» надіслало ПАТ «Запоріжжяобленерго» претензію за вих. від 22.04.22 № 01/15772, якою повідомляє останнього, що станом на 20.04.22 у нього рахується заборгованість за надані послуги за договором про надання послуг з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління від 27.05.19 № 0503-03041 у розмірі 48 244 349,20 грн.

27.05.22 ПАТ «Запоріжжяобленерго» направило ПрАТ «НЕК «Укренерго» відповідь за вих. від 25.05.22 № 001-007/1106 на претензію, в якій відповідач зазначає, що розрахунки між сторонами за договором про надання послуг з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління від 27.05.19 № 0503-03041 знаходяться в прямій залежності від стану розрахунків споживачів електричної енергії та постачальників, частина яких знаходяться в районі проведення воєнних (бойових) дій або які перебувають у тимчасовій окупації, оточенні (блокуванні).

Листами за вих. від 22.08.22 № 809/003, від 20.09.22 № 001-46/1988, від 18.11.22 № 001-46/2524, від 15.02.23 № 001-46/369 ПАТ «Запоріжжяобленерго» повідомило ПрАТ «НЕК «Укренерго», що у зв`язку з введенням воєнного стану в Україні із 05 год. 30 хв. 24.02.22 Указом Президента України від 24.02.22 № 64/2022, у ПАТ «Запоріжжяобленерго» виникли форс-мажорні обставини, які ускладнюють виконання договору про надання послуг з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління від 27.05.19 № 0503-03041. Згідно переліку визначеного в наказі Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 25.04.22 № 75 (зі змінами) 64 територіальні громади Запорізької області розташовані в районі проведення воєнних (бойових) дій або які перебувають у тимчасовій окупації, оточенні (блокуванні). Знаходження такої кількості території в тимчасовій окупації або в зоні проведення воєнних (бойових) дій значним чином відображається на господарській діяльності ПАТ «Запоріжжяобленерго», зокрема практично унеможливлюється облік електричної еенергії на неконтрольованих територіях області через відсутність доступу до електролічильників на цих територіях. Враховуючи викладене, ПАТ «Запоріжжяобленерго» просить ПрАТ «НЕК «Укренерго» не застосовувати до них штрафні санкції.

Проаналізувавши фактичні обставини справи, оцінивши надані у справу докази, заслухавши пояснення представників сторін, суд дійшов висновку про наступне.

Статтею 73 ГПК України унормовано, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (ч. 1). Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків (ч. 2).

Відповідно до ст. 74 ГПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень (ч. 1). У разі посилання учасника справи на невчинення ін. учасником справи певних дій або відсутність певної події, суд може зобов`язати такого іншого учасника справи надати відповідні докази вчинення цих дій або наявності певної події. У разі ненадання таких доказів суд може визнати обставину невчинення відповідних дій або відсутності події встановленою (ч. 2). Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи (ч. 3).

Статтею 76 ГПК України передбачено, що належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування (ч. 1). Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (ч. 2).

Згідно із ст. 77 ГПК України, обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (ч. 1). Докази, одержані з порушенням закону, судом не приймаються (ч. 2).

Достовірними є докази, створені (отримані) за відсутності впливу, спрямованого на формування хибного уявлення про обставини справи, які мають значення для справи (ст. 78 ГПК України).

Відповідно до ст. 79 ГПК України, наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування (ч. 1). Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання (ч. 2).

У відповідності до вимог ст. 86 ГПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів (ч. 1). Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності (ч. 2). Суд надає оцінку (ч. 3) як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Статтею 174 Господарського кодексу України (ГК України) закріплено, що господарські зобов`язання можуть виникати з господарського договору та інших угод, передбачених законом, а також з угод, не передбачених законом, але таких, які йому не суперечать.

Згідно із ч. 1 ст. 175 ГК України, майново-господарськими визнаються цивільно-правові зобов`язання, що виникають між учасниками господарських відносин при здійсненні господарської діяльності, в силу яких зобов`язана сторона повинна вчинити певну господарську дію на користь другої сторони або утримуватись від певної дії, а управнена сторона має право вимагати від зобов`язаної сторони виконання її обов`язку. Майнові зобов`язання, які виникають між учасниками господарських відносин, регулюються Цивільним кодексом України (ЦК України) з урахуванням особливостей, передбачених ГК України.

Відповідно до положень ст.ст. 525, 526 ЦК України, зобов`язання повинні виконуватись належним чином відповідно до вимог закону, умов договору. Одностороння відмова від виконання зобов`язання не допускається крім випадків, передбачених законом.

Аналогічний припис містить ГК України, частинами 1, 7 ст. 193 якого встановлено, що суб`єкти господарювання та ін. учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору (ч. 1). ... Одностороння відмова від виконання зобов`язання не допускається крім випадків, передбачених законом (ч. 7).

Відносини, пов`язані з виробництвом, передачею, розподілом, купівлею-продажем, постачанням електричної енергії для забезпечення надійного та безпечного постачання електричної енергії споживачам з урахуванням інтересів споживачів, розвитку ринкових відносин, мінімізації витрат на постачання електричної енергії та мінімізації негативного впливу на навколишнє природне середовище регулює Закон України «Про ринок електричної енергії».

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про ринок електричної енергії», учасники ринку електричної енергії провадять свою діяльність на ринку електричної енергії на договірних засадах. Для забезпечення функціонування ринку електричної енергії укладаються, зокрема, договори про надання послуг з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління.

Згідно із п. 55 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про ринок електричної енергії», оператор системи передачі - юридична особа, відповідальна за експлуатацію, диспетчеризацію, забезпечення технічного обслуговування, розвиток системи передачі та міждержавних ліній електропередачі, а також за забезпечення довгострокової спроможності системи передачі щодо задоволення обґрунтованого попиту на передачу електричної енергії.

Пунктом 18 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про ринок електричної енергії» визначено, що диспетчерське управління - це оперативно-технологічне управління об`єднаною енергетичною системою України із забезпеченням надійного і безперебійного постачання електричної енергії споживачам з додержанням вимог енергетичної безпеки.

У відповідності до п. 51 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про ринок електричної енергії», об`єднана енергетична система України (далі - ОЕС України) визначена, як сукупність електростанцій, електричних мереж, інших об`єктів електроенергетики, що об`єднані спільним режимом виробництва, передачі та розподілу електричної енергії при централізованому управлінні цим режимом.

Відповідно до ст. 44 Закону України «Про ринок електричної енергії», в електроенергетиці України діє єдина диспетчерська система оперативно-технологічного управління виробництвом, передачею, розподілом та споживанням електричної енергії. Функції диспетчерського (оперативно-технологічного) управління ОЕС України та організацію паралельної роботи з енергетичними системами інших держав здійснює оператор системи передачі. Диспетчерське (оперативно-технологічне) управління поширюється на суб`єктів господарювання, об`єкти електроенергетики яких підключені до ОЕС України. Диспетчерське (оперативно-технологічне) управління базується на принципах об`єктивності, прозорості та недискримінаційності і має забезпечувати належне функціонування ринку електричної енергії. Диспетчеризація встановлених генеруючих потужностей та використання міждержавних перетинів мають здійснюватися відповідно до кодексу системи передачі, правил ринку та інших нормативних документів, на основі економічних критеріїв та з урахуванням технічних обмежень системи.

Пунктом 1.4 підрозділу 1 Визначення основних термінів та понять розділу I. Загальні положення Кодексу системи передачі, затвердженого постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.18 № 309 визначено, що оперативно - технологічне управління ОЕС України визначається, як побудована за ієрархічною структурою система контролю параметрів та режимів роботи енергосистеми в цілому та обладнання кожного енергетичного об`єкта, що входить до її складу, у процесі виробництва, передачі та розподілу електричної енергії з метою управління цими процесами для підтримання заданих параметрів та режимів роботи шляхом реалізації комплексу дій, направлених на зміну технологічних режимів та/або оперативного стану обладнання енергооб`єктів, що складається з прийняття рішення, підготовки та надання оперативної команди і контролю за її виконанням.

Згідно із п.п.1.1-1.5 глави 1 розділу ХІІ Кодексу системи передачі управління режимами роботи ОЕС України з виробництва, передачі, розподілу та споживання електричної енергії для забезпечення здатності енергосистеми задовольняти сумарний попит на електричну енергію та потужність у кожний момент часу з дотриманням вимог енергетичної, техногенної та екологічної безпеки здійснюється шляхом диспетчерського (оперативно-технологічного) управління (далі - диспетчерське управління). Функції диспетчерського управління ОЕС України та організацію паралельної роботи з енергетичними системами інших держав здійснює ОСП. Диспетчерське управління поширюється на суб`єктів господарювання, об`єкти електроенергетики яких підключені до ОЕС України. Диспетчерське управління базується на принципах об`єктивності, прозорості та недискримінаційності та має забезпечувати належне функціонування ОЕС України та ринку електричної енергії згідно з вимогами Закону України «Про ринок електричної енергії» та відповідних нормативно-правових актів і нормативно-технічних документів. Усі оперативні команди і розпорядження ОСП, які надаються ним при виконанні функцій з диспетчерського управління, підлягають беззаперечному виконанню користувачами системи передачі/розподілу, за винятком випадків, передбачених пунктом 4.11 глави 4 цього розділу.

Укладений між сторонами договір про надання послуг з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління від 27.05.19№ 0503-03041 за своєю правовою природою є договором надання послуг, а відповідно до ст. 901 ЦК України, за договором про надання послуг одна сторона (виконавець) зобов`язується за завданням другої сторони (замовника) надати послугу, яка споживається в процесі вчинення певної дії або здійснення певної діяльності, а замовник зобов`язується оплатити виконавцеві зазначену послугу, якщо інше не встановлено договором. Положення цієї глави можуть застосовуватися до всіх договорів про надання послуг, якщо це не суперечить суті зобов`язання.

Згідно ч. 1 ст. 902 Цивільного кодексу України, виконавець повинен надати послугу особисто. Якщо договором передбачено надання послуг за плату, замовник зобов`язаний оплатити надану йому послугу в розмірі, у строки та в порядку, що встановлені договором (ч. 1 ст. 903 Цивільного кодексу України).

Статтею 629 ЦК України закріплено, що договір є обов`язком для виконання сторонами.

Положенням ст. 530 Цивільного кодексу України передбачено, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Як вже зазначалося судом, згідно із п. 2.5. договору (додаткової угоди від 31.12.21), розрахунок за надану Послугу здійснюється на умовах часткової попередньої оплати вартості Послуги за поточний розрахунковий період згідно із нижчезазначеною системою платежів і розрахунків: до 10 числа розрахункового місяця 35 % вартості Послуги; до 20 числа розрахункового місяця 35 % вартості Послуги; до останнього банківського дня календарного місяця 30 % вартості Послуги.

У відповідності до п. 2.6. договору (в редакції додаткової угоди від 31.12.21), плановий обсяг Послуги на розрахунковий період визначається на основі наданих Користувачем повідомлень щодо планового обсягу Послуги на розрахунковий період. У разі зміни планових обсягів Послуги протягом розрахункового місяця Користувач передає оператору системи передачі (ОСП), Виконавцю повідомлення про зміну обсягів Послуги. Оператор системи передачі (ОСП), Виконавець протягом 5 робочих днів після отримання такого повідомлення коригує розмір наступних планових платежів.

З матеріалів справи вбачається, що на підставі укладеного договору про надання послуг з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління від 27.05.19№ 0503-03041 (з урахуванням додаткових угод до нього), ПрАТ «НЕК «Укренерго» надало послуги з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління ПАТ «Запоріжжяобленерго», що підтверджується актами наданих послуг з урахуванням актів коригування, які знаходяться в матеріалах справи (том 1 арк. справи 46, 48, 50, 59, 65, 67, 73, 79, 85, 87 та ін. - 150).

Вказані акти надання послуг та акти коригування підписані уповноваженими представниками сторін у відповідності до умов договору про надання послуг з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління від 27.05.19№ 0503-03041, що не заперечувалось представниками сторін в судових засіданнях.

Згідно із п. 2.7. договору (в редакції додаткової угоди від 17.09.21), Користувач здійснює розрахунок з ОСП за послуги з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління протягом 3 банківських днівз дати отримання та на підставі акта надання Послуги. Акт надання Послуги ОСП надає Користувачу протягом перших 11 календарних днів місяця, наступного за розрахунковим. Вартість наданої Послуги за розрахунковий період визначається на підставі даних, що надаються до 08 числа місяця, наступного за розрахунковим (включно), Адміністратором комерційного обліку (АКО). Коригування обсягів та вартості наданої Послуги відповідного розрахункового періоду здійснюється за уточненими даними комерційного обліку, що надаються АКО протягом 10 календарних днів з дати проведення процесу врегулювання в «Системі управління ринком (Сервіс), що здійснюється на вимогу та в терміни, передбачені Правилами ринку. Акт коригування наданої послуги у відповідному розрахунковому періоді у 2 примірниках ОСП направляє Користувачу. Користувач здійснює підписання акта коригування наданої Послуги відповідного розрахункового періоду протягом 3 календарних днів та повертає один примірник підписаного акту ОСП. Оплату вартості Послуги, що виникла в результаті коригування обсягів та вартості Послуг, Користувач здійснює протягом 3 банківських днів з дня отримання акта.

Пунктом 2.7. договору (в редакції додаткової угоди від 31.12.21) визначсено, що Користувач здійснює розрахунок з ОСП за послуги з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління до 15 числа місяця наступного за розрахунковим (включно), на підставі рахунків, актів надання Послуг, наданих Виконовцем, або самостійно сформованих в електронному вигляді за допомогою «Системи управління ринком» (СУР), або отриманих за допомогою сервісу електронного документообігу (Сервіс) (автоматизована система, яка забезпечує функціонування електронного документообігу), з використанням у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису особи, уповноваженої на підписання документів в електронному вигляді. Вартість наданої Послуги за розрахунковий період визначається до 10 числа місяця, наступного за розрахунковим (включно), на підставі даних, що надаються Адміністратором комерційного обліку (АКО). Акти приймання-передачі Послуги направляються Користувачем до 12 числа місяця, наступного за розрахунковим (включно). Коригування обсягів та вартості наданої Послуги відповідного розрахункового періоду здійснюється за уточненими даними комерційного обліку, що надаються АКО протягом 10 календарних днів з дати проведення процесу врегулювання в СУР, що здійснюється на вимогу та в терміни, передбачені Правилами ринку. Оплата вартості Послуги, після коригування обсягів, Користувач здійснює до 15 числа місяця, наступного за місяцем, у якому отримано акт коригування до акта надання Послуги (включно). Акти надання Послуги та акти коригування до актів надання Послуги у відповідному розрахунковому періоді Виконавець направляє Користувачу в електронній формі з використанням електронного підпису (із застосуванням Сервісу) або надає Користувачу два примірники в паперовому вигляді, підписані власноручним підписом зі своєї сторони.

ПАТ «Запоріжжяобленерго» розрахунок за надані послуги з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління згідно договору про надання послуг з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління від 27.05.19 № 0503-03041 здійснило не в повному обсязі, у зв`язку з чим станом на 30.09.22 в останнього утворилась заборгованість у розмірі 197 455 151,52 грн., що підтверджується розрахунком заборгованості, який міститься в матеріалах справи.

Відповідно до положень ст. 610 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом (ч. 1 ст. 612 ЦК України).

З урахуванням вищевикладеного, а також приймаючи до уваги те, що відповідач не спростував доводи позивача, не надав докази на підтвердження того, що ним сплачено заявлену до стягнення суму основного боргу у цій справі, суд дійшов висновку про те, що позовні вимоги про стягнення з ПАТ «Запоріжжяобленерго» суми основного боргу за договором про надання послуг з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління від 27.05.19 № 0503-03041 є обґрунтованими, доведеними, заснованими на законі, договорі та такими, що підлягають задоволенню у розмірі 197 455 151,52 грн.

За порушення грошового зобов`язання позивач нарахував відповідачу 3 070 253,36 грн. пені, 2 242 667,07 грн. 3 % річних та 16 434 975,99 грн. інфляційних втрат.

Відповідно до ч. 1 ст. 611 ЦК України, у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема, стягнення неустойки.

Статтею 216 ГК України передбачено, що учасники господарських відносин несуть господарсько-правову відповідальність за правопорушення у сфері господарювання шляхом застосування до правопорушників господарських санкцій на підставах і в порядку, передбачених цим Кодексом, іншими законами та договором.

У сфері господарювання застосовуються такі види господарських санкцій: відшкодування збитків; штрафні санкції; оперативно-господарські санкції (ч. 2 ст. 217 ГК України).

Статтею 230 ГК України передбачено, що штрафними санкціями у цьому Кодексі визнаються господарські санкції у вигляді грошової суми (неустойка, штраф, пеня), яку учасник господарських відносин зобов`язаний сплатити у разі порушення ним правил здійснення господарської діяльності, невиконання або неналежного виконання господарського зобов`язання.

Відповідно до п. 1 ст. 549 ЦК України, неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання.

Пунктом 4 ст. 231 ГК України унорморвано, що у разі якщо розмір штрафних санкцій законом не визначено, санкції застосовуються в розмірі, передбаченому договором. При цьому розмір санкцій може бути встановлено договором у відсотковому відношенні до суми невиконаної частини зобов`язання або у певній, визначеній грошовій сумі, або у відсотковому відношенні до суми зобов`язання незалежно від ступеня його виконання, або у кратному розмірі до вартості товарів (робіт, послуг).

В силу положень ч. 6 ст. 232 ГК України, нарахування штрафних санкцій за прострочення виконання зобов`язання, якщо інше не встановлено законом або договором, припиняється через шість місяців від дня, коли зобов`язання мало бути виконано.

Відповідно до п. 6.1. договору (в редакції додаткової угоди від 31.12.21), за внесення платежів, передбачених главою 2 цього договору, з порушенням термінів Користувач сплачує Виконавцю пеню в розмірі 0,1 % від суми боргу за кожен день прострочення платежу, але не більше подвійної ставки НБУ. Оплата пені здійснюється за окремим рахунком.

Позивачем за прострочення виконання грошового зобов`язання заявлено до стягнення пеню в сумі 3 070 253,36 грн. за період з 21.02.22 по 25.04.22 (розрахунок міститься в матеріалах справи).

З огляду на викладене, враховуючи, що позивачем доведено поданими доказами, а відповідачем не спростовано, порушення відповідачем грошового зобов`язання по сплаті 197 455 151,52 грн. основного боргу, суд здійснивши перевірку розрахунків позивача (за допомогою ІПС Законодавство) пені за спірний період, дійшов висновку про наявність підстав для задоволення заявлених вимог позивача в частині стягнення з відповідача 3 070 123,24 грн. пені.

В іншій частині позову щодо стягнення суми пені судом відмовляється, як необгрунтована та не доведена позивачем.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 625 ЦК України, боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Позивачем за прострочення виконання грошового зобов`язання заявлено до стягнення 3 % річних в сумі 2 242 667,07 грн. за період з 21.02.22 по 30.09.22 та інфляційні втрати в сумі 16 434 975,99 грн. за період з січня 2020 року по вересень 2022 року (розрахунок міститься в матеріалах справи).

Здійснивши перевірку розрахунків позивача (за допомогою ІПС Законодавство) 3 % річних за спірний період, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення заявлених вимог позивача в частині стягнення з відповідача 2 242 666,50 грн. 3 % річних. В іншій частині позову щодо стягнення суми 3 % річних судом відмовляється, як необгрунтована та недоведена позивачем.

Здійснивши перевірку розрахунків позивача (за допомогою ІПС Законодавство) індексу інфляції за спірний період, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення заявлених вимог позивача стосовно стягнення з відповідача 16 434 975,99 грн. інфляційних втрат.

Що стосується заперечень відповідача з посиланням на обов`язок позивача, на підставі постанови НКРЕКП від 26.04.22 № 413 зупинити, починаючи з 24.02.22, нарахування та стягнення штрафних санкцій, передбачених договором, суд зазначає наступне.

Так, постановою НКРЕКП від 26.04.22 № 413 внесено зміни до постанови НКРЕКП від 25.02.22 № 332 «Про забезпечення стабільного функціонування ринку електричної енергії, у т.ч. фінансового стану учасників ринку електричної енергії, під час особливого періоду», зокрема, доповнено останню п. 16, за змістом якого на період дії в Україні воєнного стану та протягом 30 днів після його припинення або скасування, надано настанову зупинити нарахування та стягнення штрафних санкцій, передбачених договорами, що укладені відповідно до Закону України «Про ринок електричної енергії», між учасниками ринку електричної енергії,

За змістом ст. 14 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг», рішення Регулятора оформлюються постановами, крім рішень щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення контролю, які оформлюються розпорядженнями. Рішення Регулятора підписуються Головою. Рішення Регулятора є обов`язковими до виконання суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг.

Рішення Регулятора, що мають ознаки регуляторних актів, та рішення з питань встановлення тарифів на товари (послуги) суб`єктів природних монополій, цін (тарифів) для населення (якщо відповідні повноваження щодо встановлення цін (тарифів) надані спеціальними законами) набирають чинності з дня, наступного за днем їх оприлюднення на офіційному веб-сайті Регулятора, якщо більш пізній строк набрання чинності не встановлено самим рішенням, але не раніше дня оприлюднення рішення. Регулятор оприлюднює свої рішення не пізніше 5 робочих днів з дня їх прийняття.

Інші рішення Регулятора набирають чинності з дня їх прийняття, якщо рішенням не встановлено більш пізній строк набрання чинності, та доводяться до відома осіб, на яких поширюється їх дія, у порядку, встановленому Регулятором.

Відповідно до п. 3 постанови НКРЕКП № 413, остання набрала чинності з дня її прийняття, тобто з 26.04.22, та не містить прямої вказівки про надання їй зворотної дії в часі.

А тому, як наслідок, позивач правомірно зупинив нарахування відповідних санкцій саме з 26.04.22, а не раніше, з дати введення воєнного стану в Україні, як помилково вважає відповідач.

Крім того, судом відмовляється в задоволенні клопотання представника ПАТ «Запоріжжяобленерго» за вих. від 21.06.23 щодо застосування строку позовної давності щодо стягнення пені з огляду на наступне.

Статтею 256 ЦК України унормовано, що позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу.

Згідно частини 1 ст. 258 ЦК України, для окремих видів вимог законом може встановлюватися спеціальна позовна давність: скорочена або більш тривала порівняно із загальною позовною давністю.

У відповідності до п. 1 ч. 2 ст. 258 ЦК України, позовна давність в один рік застосовується, зокрема, до вимог про стягнення неустойки (штрафу, пені).

Згідно із ч. 1 ст. 261 ЦК України, перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалась або могла довідатись про порушення свого права або про особу, яка його порушила.

За приписами норм, викладених в частинах 3 та 4 ст. 267 ЦК України, позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення ним рішення. Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові.

Абзацом 3 п. 4.2. постанови Пленуму Вищого господарського суду України Про деякі питання практики застосування позовної давності у вирішенні господарських спорів від 29.05.13 № 10, за зобов`язаннями, строк виконання яких не визначений або визначений моментом вимоги, перебіг позовної давності починається від дня, коли у кредитора виникає право пред`явити вимогу про виконання зобов`язання (абзац другий частини п`ятої статті 261 ЦК України), тобто після закінчення: або передбаченого ч. 2 ст. 530 ЦК України семиденного строку від дня пред`явлення вимоги; або передбаченого іншим актом цивільного законодавства чи договором іншого пільгового строку, в який боржник має виконати зобов`язання. Виняток з цього правила становлять випадки, коли із закону або з договору випливає обов`язок негайного виконання зобов`язання: у такому разі перебіг позовної давності починається від дня пред`явлення вимоги кредитором.

З матеріалів справи вбачається, що у позивача виникло право на звернення до суду з позовом про стягнення штрафних санкцій, а саме пені з 21.02.20.

А тому, у відповідності до п. 1 ч. 2 ст. 258 ЦК України, строк позовної давності становить один рік до 22.02.21 включно.

При цьому, відповідно до положень п. 12 Прикінцевих та перехідних положень Цивільного кодексу України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України, з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 257, 258, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину.

Постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 № 211 "Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, прийнятої відповідно до ст. 29 Закону України Про захист населення від інфекційних хвороб, на усій території України встановлений карантин з 12 березня 2020 року, який, у свою чергу, постановами Кабінету Міністрів України неодноразово було продовжено та тривав на час прийняття процесуального рішення по цій справі (28.06.23).

Крім того, у відповідності до Закону України від 15.03.22 № 2120-ІХ «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного стану» (Закон № 2120), внесено зміни до Цивільного кодексу України щодо строків давності.

Згідно п. 19 розділу «Прикінцеві та перехідні положення» Цивільного кодексу України, у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану строки, визначені статтями 257-259, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк його дії.

Відповідно до п. 1 Указу Президента України від 24.02.22 № 64/2022 Про введення воєнного стану в Україні, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до п. 20 ч. 1 ст. 106 Конституції України, Закону України Про правовий режим воєнного стану, введено в Україні воєнний стан із 05 год. 30 хв. 24 лютого 2022 року, який продовжено відповідними Указами Презедентами України та діє в період прийняття процесуального рішення по цій справі.

Таким чином, позивачем правомірно заявлено до ПАТ «Запоріжжяобленерго» стягнення штрафних санкцій (пені) за договором про надання послуг з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління від 27.05.19 № 0503-03041.

Наведене вище в тексті цього рішення спростовує доводи відповідача щодо підстав для відмови у задоволенні позову у цій справі.

Крім того, оскільки до справи жодною із сторін не надано доказів виконання вимог розділу 7 (п. 7.4.) договору про надання послуг з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління № 0503-03041 від 27.05.19 (з урахуванням додаткових угод від 16.08.19, від 03.08.21, від 17.09.21, від 31.12.21 до вказаного договору) стосовно того, що сторони звільняються від відповідальності за часткове чи повне не виконання або не належне виконання зобов`язань саме за вказаним у тексті цього рішення договором (з урахуванням додаткових угод до нього) через форс-мажор (наявність форс-мажору має бути підтверджена документами уповноваженого органу України (п. 7.4.), судом, через необгрунтованість, відхилено твердження сторони відповідача з посиланням на наявність форс-мажорних обставин щодо виконання умов договору (з урахуванням додаткових угод до нього наведених в тексті цього рішення у господарській справі) з посиланням на:

- наявність сертифікату Запорізької торгово-промислової палати № 2300-22-1545 про форс-мажорні обставини (обставини не переборної сили) виданого ПАТ «Запоріжжяобленерго» в порядку ст. ст. 14, 14-1 Закону України «Про торгово-промислові палати в Україні» щодо обовязку (зобовязання) складання і подання органам, до сфери управління яких підприємство належить, трудовому колективу на його вимогу, власникам (засновникам) відповідно до установчих документів, якщо ін. не передбачено законом, іншим органам державної влади та ін. користувачам відповідно до законодавства, фінансової звітності ПАТ «Запоріжжяобленерго за третій квартал 2022 року;

- наявність сертифікату Запорізької торгово-промислової палати № 2300-22-1826 про форс-мажорні обставини (обставини не переборної сили) виданого ПАТ «Запоріжжяобленерго» в порядку ст. ст. 14, 14-1 Закону України «Про торгово-промислові палати в Україні» щодо обовязку (зобовязання) складання та надання до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг Звіту за 9 місяців 2022 року за формою № 2-НКРЕКП-розподіл електричної енергії (квартальна), Звіту про фінансові результати та виконання структури тарифів за видами діяльності, який подається не пізніше 30 числа місяця наступного за звітним періодом, та Звіту за 4 квартал 2022 року за формою № 20-НКРЕКП (квартальна) «Звіт про сплату внеску на регулювання», який відповідно, подається не пізніше другого робочого дня після встановленого строку сплати, в якому сплачується внесок на регулювання (том 2 арк справи 20).

При вирішенні справи по суті спору суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Частиною 3 ст. 269 ГПК України унормовано, що докази, не подані до суду першої інстанції, приймаються судом апеляційної інстанції лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції.

Наявні матеріали справи свідчать, що при подачі позовної заяви та на стадії підготовчого провадження у справі № 908/374/23 відповідач (його представник) не заявляв (ли) й не повідомляв (ли) в письмовому вигляді суд про те, що той чи інший доказ (ч. ч. 2, 4 ст. 80 ГПК України) не може бути поданий у встановлений законом строк; який саме доказ не може бути надано; причини з яких такий доказ не може бути подано до суду у зазначений чинним ГПК України строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії спрямовані на отримання вказаного доказу.

Зокрема, відповідач у цій справі не повідомляв суд про:

- не можливість подання до суду першої інстанції, а саме: при подачі відзиву, заперечень на відповідь на відзив та пояснень на стадії підготовчого провадження висновку експерта складеного на замовлення відповідача (в порядку ст. 101 ГПК України) та будь-яких інших доказів (зокрема, але не виключно, інших сертифікатів про форс-мажорні обставини);

- який саме доказ (ч. ч. 2, 4 ст. 80 ГПК України) не може бути поданий у встановлений законом строк;

- причини з яких такий доказ не може бути подано до суду у зазначений чинним ГПК України строк;

- докази, які підтверджують, що особа (відповідач) здійснила всі залежні від неї дії спрямовані на отримання такого (і якого саме) доказу.

А тому, як наслідок, наведене вище в тексті цього рішення, в силу вимог чинного ГПК України, унеможливлює надання таких доказів відповідачем на стадії апеляційного провадження та, як наслідок, прийняття таких доказів судом апеляційної інстанції.

Відповідно до ст. 129 ГПК України, судовий збір покладається на сторін пропорційно задоволеним вимогам.

Керуючись ст. ст. 11-15, 24, 42, 46, 73-80, 86, 91, 123, 129, 236-238, 240 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити частково.

Стягнути з публічного акціонерного товариства Запоріжжяобленерго (69035, м. Запоріжжя, вул. Сталеварів, буд. 14, ) на користь приватного акціонерного товариства Національна енергетична компанія Укренерго (01032, м. Київ, вул. Симона Петлюри, буд. 25, ) 197 455 151 (сто дев`яносто сім мільйонів чотириста п`ятдесят п`ять тисяч сто п`ятдесят одну) грн 52 коп. основного боргу, 3 070 123 (три мільйони сімдесят тисяч сто двадцять три) грн 24 коп. пені, 2 242 666 (два мільйони двісті сорок дві тисячі шістьсот шістдесят шість) грн 50 коп. 3 % річних, 16 434 975 (шістнадцять мільйонів чотириста тридцять чотири тисячі дев`ятсот сімдесят п`ять) грн 99 коп. інфляційних втрат, та 939 306 (дев`ятсот тридцять дев`ять тисяч триста шість) грн 06 коп. судового збору. Видати наказ після набрання рішенням законної сили.

В іншій частині позову відмовити.

Відповідно до ч.ч. 1. 2 ст. 241 ГПК України, рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено у апеляційному порядку відповідно до вимог ст.ст. 253-285 ГПК України.

У зв`язку із введенням із 05 год. 30 хв. 24.02.22 воєнного стану в Україні Указом Президента України від 24.02.22 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» через військову агресію Російської Федерації проти України … повний текст рішення складено 14.07.2023.

Суддя В.Л. Корсун