УХВАЛА

06 липня 2023 року

м. Київ

cправа № 910/9216/22

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Малашенкової Т.М. (головуючий), Бенедисюка І.М., Колос І.Б.,

за участю секретаря судового засідання Барвіцької М.Т.,

представників учасників справи:

позивача - Товариства з обмеженою відповідальністю «ДТЕК Східенерго» (далі - ТОВ «ДТЕК Східенерго», позивач) - Ліневич Л.В. (адвокатка),

відповідача - Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго" (далі - ПрАТ "НЕК "Укренерго", відповідач, скаржник) - Яковченко Р.Г. (адвокат),

розглянув у відкритому судовому засіданні касаційну скаргу ПрАТ "НЕК «Укренерго"

на рішення Господарського суду міста Києва від 01.12.2022 (суддя - Усатенко І.В.)

та постанову Північного апеляційного господарського суду від 04.04.2023 (головуючий - суддя Буравльов С.І., судді: Андрієнко В.В., Шапран В.В.)

у справі № 910/9216/22

за позовом ТОВ «ДТЕК Східенерго»

до ПрАТ "НЕК "Укренерго"

про стягнення 124 142 718,02 грн.

ВСТАНОВИВ:

ІСТОРІЯ СПРАВИ

1. Короткий зміст позовних вимог

1.1. ТОВ "ДТЕК Східенерго" звернулось до суду з позовом до ПрАТ "НЕК "Укренерго" про стягнення коштів.

1.2. Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням відповідачем грошового зобов`язання із оплати отриманої електричної енергії на підставі договору про участь у балансуючому ринку, у зв`язку з чим за відповідачем утворилась заборгованість, а також виникли підстави для стягнення з останнього пені, відсотків річних та інфляційних втрат.

2. Короткий зміст оскаржуваних судових рішень та мотиви з яких виходили суди попередніх інстанцій. Стислий виклад обставин справи, встановлених судами

2.1. Ухвалою Господарського суду міста Києва від 01.12.2022 закрито провадження у справі № 910/9216/22 за позовом ТОВ "ДТЕК Східенерго" до ПрАТ "НЕК "Укренерго" в частині позовних вимог про стягнення 16 167 276,82 грн основного боргу у зв`язку з відсутністю предмету спору.

2.2. Рішенням Господарського суду міста Києва від 01.12.2022, залишеним без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 04.04.2023, у справі №910/9216/22 позов ТОВ "ДТЕК Східенерго" задоволено частково; стягнуто з ПрАТ "НЕК "Укренерго" на користь ТОВ "ДТЕК Східенерго" заборгованість у розмірі 116 328 573,29 грн, 3% річних у розмірі 888 064,48 грн, інфляційні втрати у розмірі 5 845 601,79 грн; відмовлено в частині стягнення пені у розмірі 1 080 478,46 грн.

2.2.1. Суд першої інстанції, з яким погодився і суд апеляційної інстанції, ухвалюючи судове рішення, виходив з такого:

- матеріалами справи підтверджується несвоєчасне виконання відповідачем грошового зобов`язання зі сплати коштів за поставлену електричну енергію на підставі Договору, відтак вимога про стягнення з відповідача основної заборгованості є обґрунтованою та підлягає задоволенню;

- відповідач не спростував належними та допустимими доказами, розмір заявленої до стягнення суми заборгованості, при цьому, останні є меншими, ніж погоджені сторонами в актах приймання-передачі;

- оскільки, акти підписані, мотивовані зауваження не були висловлені, докази несвоєчасного направлення актів відсутні, а, отже, згідно з пунктом 4.3 Договору, остаточний розрахунок відповідача перед позивачем мав бути здійснений протягом 7 робочих днів, з дати виставлення актів;

- водночас порядок розрахунків, передбачений пунктом 4.3 Договору застосовується при остаточному розрахунку, тобто у разі, невідповідності між сумами у виставлених згідно з Правилами ринку рахунках та вартістю фактично переданої електричної енергії за місяць, яку сторони підтверджують шляхом підписання відповідних актів, зокрема у бік збільшення;

- при цьому з урахуванням приписів Правил ринку та умов Договору, що зобов`язують сторін при виставленні рахунків та здійсненні розрахунків керуватись Правилами ринку, відповідач зобов`язаний був оплатити позивачу вартість придбаної балансуючої електричної енергії протягом 4 банківських днів, з дати направлення (виставлення рахунку);

- позивач не був позбавлений права рахувати виникнення заборгованості згідно з пунктом 7.7.4 Правил ринку, проте не скористався даним правом та визначив дати виникнення боргу за кожен місяць, з урахуванням дати складання актів приймання-передачі, що зумовило зменшення періоду прострочення, оскільки, рахунки підлягали оплаті датами раніше, ніж акти;

- судом не приймаються до уваги заперечення відповідача з приводу проставлення електронно-цифрових підписів на актах іншими датами, ніж дата їх складання, оскільки, відповідачем не зазначено обґрунтованих причин та не надано доказів в підтвердження правомірності підстав несвоєчасного проставлення на актах ЕЦП. Крім того, як уже було зазначено вище в рішенні, оскільки, акти підписані сторонами, заперечень щодо несвоєчасного направлення актів відповідачу не висловлено та мотивована відмова від підписання актів відсутня, оплата згідно з актами мала бути здійснена з урахуванням дати їх виставлення;

- суд відхиляє доводи відповідача про відсутність вини останнього у простроченні виконання своїх зобов`язань з посиланням на те, що ПАТ "НЕК "Укренерго" оплачує придбану балансуючу електричну енергію з поточного рахунку зі спеціальним режимом використання оператора системи передачі, у зв`язку з чим оплата здійснюється після надходження коштів на цей рахунок від інших учасників балансуючого ринку, з огляду на те, що чинне законодавство не містить імперативної заборони щодо розрахунку відповідача з постачальником електричної енергії (позивачем) тільки грошовими коштами, які надходять від інших учасників балансуючого ринку на поточний рахунок із спеціальним режимом використання, навпаки, передбачено можливість відповідача для належного виконання грошових зобов`язань, вносити грошові кошти з інших власних рахунків на рахунок зі спеціальним режимом використання;

- посилання відповідача на форс-мажорні обставини, у зв`язку з воєнним станом та продовження строків виконання зобов`язань на час дії воєнного стану, судом не приймаються до уваги, оскільки, відповідачем не доведено, які саме обставини, пов`язані з воєнним станом вплинули на його можливість виконати свої грошові зобов`язання. Тобто відповідачем не доведено, що саме форс-мажорні обставини стали підставою неналежного виконання ним своїх зобов`язань перед позивачем;

- матеріалами справи підтверджується факт прострочення виконання відповідачем зобов`язання з оплати поставленої позивачем на виконання умов договору балансуючої електричної енергії, а відтак у позивача виникло право на нарахування 3% річних та інфляційних втрат у відповідності до приписів статті 625 ЦК України;

- суд перевірив розрахунок 3% річних та втрат від інфляції, здійснений позивачем, та вважає його обґрунтованим, арифметично вірним та таким, що підлягає задоволенню;

- суд не приймає контррозрахунок відповідача, зроблений з урахуванням дати проставлення на актах ЕЦП, оскільки, суду не наведено обґрунтованих підстав для несвоєчасного підписання актів приймання-передачі, зокрема, висловлення мотивованих зауважень, щодо даних, вказаних в актах. Тобто відповідачем не надано пояснень чи доказів в підтвердження причин підписання актів приймання-передачі не датою їх складання чи протягом 3 робочих днів з дати отримання. Відповідачем не надано доказів висловлення взагалі будь-яких заперечень позивачу щодо кількості та вартості придбаної електричної енергії. Суд відзначає, що згідно з Правилами ринку та умов Договору позивач мав право рахувати прострочення відповідача з урахуванням дат виставлення рахунків, проте не скористався своїм правом та здійснив розрахунок на підставі підписаних сторонами актів, що зумовили зменшення періоду нарахування санкцій. Проте, оскільки, суд позбавлений права виходити за межі позовних вимог, то перерахунок судом здійснювався в межах періодів прострочення, визначених позивачем;

- враховуючи приписи пункту 16 постанови НКРЕКП від 25.02.2022, яка є чинною, та обов`язковою для суб`єктів спірних правовідносин, відсутні правові підстави для нарахування та стягнення з відповідача штрафної санкції у вигляді пені.

2.3. Встановлені судами попередніх інстанцій обставини справи:

- Державне підприємство "Національна енергетична компанія "Укренерго", перейменоване на Приватне акціонерне товариство "Національна енергетична компанія "Укренерго", 27.05.2019 надіслало на адресу ТОВ "ДТЕК Східенерго" повідомлення № 01/18996 про приєднання (акцептування пропозиції) до умов договору про участь у балансуючому ринку та долучення до реєстру постачальників послуг з балансування (ідентифікатор договору - № 0425-04013, дата акцептування - 27.05.2019);

- наказами ПрАТ "НЕК "Укренерго" від 22.12.2020 №720 та від 25.02.2021 №112 затверджено нові умови договору про участь у балансуючому ринку та визнано таким, що втратив чинність, наказ від 06.03.2020 №86;

- відповідно до пунктів 1.2, 1.3 Договору постачальник послуг з балансування (далі - ППБ) зобов`язується надавати балансуючу електричну енергію на завантаження або розвантаження для здійснення оператором системи передачі (далі - ОСП) балансування об`єднаної енергетичної системи України. ОСП зобов`язується продавати балансуючу електричну енергію ППБ або купувати балансуючу електричну енергію у ППБ та отримувати оплату за продану ППБ балансуючу електричну енергію або сплачувати кошти за куплену балансуючу електричну енергію у ППБ відповідно до умов цього договору та Правил ринку. Надання ППБ ОСП заяви-приєднання в цілому до цього Договору (далі - заява-приєднання), що є додатком 1 до цього Договору, є погодженням пропозиції на приєднання до цього Договору, а також зобов`язанням щодо виконання Правил ринку. Заява-приєднання надається з відкладальною обставиною, якою є реєстрація ППБ ОСП;

- загальна вартість цього Договору складається із суми всіх платежів, здійснених ОСП на користь ППБ та ППБ на користь ОСП протягом дії цього Договору за придбані і продані обсяги електричної енергії на балансуючому ринку відповідно до умов цього Договору (пункт 2.1 Договору);

- розрозрахунок ціни купівлі-продажу електричної енергії визначається у відповідності до Правил ринку (пункт 2.2 Договору);

- виставлення рахунків та здійснення платежів здійснюється відповідно до процедур та графіків, визначених у Правилах ринку (пункт 4.1 Договору);

- за підсумками місяця ППБ складає та направляє ОСП у паперовому або електронному вигляді (засоби електронного документообігу з накладенням КЕП) два примірники підписаного зі своєї сторони акта приймання-передачі наданих послуг з балансування, який ОСП розглядає та у разі відсутності зауважень підписує протягом трьох робочих днів з моменту його отримання від ОСП або направляє мотивовану відмову від його підписання із зазначенням недоліків, що мають бути усунуті (пункт 4.2 Договору);

- ОСП здійснює остаточний розрахунок з ППБ протягом 7 робочих днів після підписання сторонами акта або з дати направлення його ППБ на адресу ОСП (у випадку не підписання та/або не направлення акта, та/або вмотивованих зауважень до нього у п`ятиденний строк) за умови реєстрації ППБ податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних відповідно до вимог статті 201 Податкового кодексу України шляхом перерахування на поточний рахунок ППБ грошових коштів в обсязі, що відповідає фактичній вартості наданих послуг з балансування (пункт 4.3 Договору);

- ППБ має право: отримувати від ОСП оплату, визначену згідно з вимогами Правил ринку, за продану ППБ на балансуючому ринку електричну енергію. ОСП зобов`язується: здійснювати вчасно та в повному обсязі оплату проданої ППБ балансуючої електричної енергії на умовах, визначених Правилами ринку та цим Договором (пункти 5.3, 5.4 Договору);

- у разі несвоєчасного виконання грошових зобов`язань винна сторона сплачує іншій стороні пеню в розмірі 0,01% за кожний день прострочення від суми простроченого платежу, але не більше розміру облікової ставки НБУ, що діяла у період, за який сплачується пеня (пункт 7.1 Договору);

- цей Договір набирає чинності з моменту акцептування ОСП заяви-приєднання ПДП, про що ОСП повідомляє ПДП, і є чинним до 31 грудня поточного року включно, у якому була надана заява-приєднання. Якщо жодна зі сторін не звернулася до іншої сторони не менше ніж за 1 місяць до закінчення терміну дії цього Договору з ініціативою щодо його розірвання, то цей договір вважається продовженим на наступний календарний рік на тих же умовах (пункти 9.1, 9.2 Договору);

- цей договір може бути змінений ОСП в односторонньому порядку у разі внесення змін регулятором до типового договору про участь у балансуючому ринку, який є додатком 7 до Правил ринку. У такому випадку зміни до Договору вносяться ОСП протягом 10 днів з дня набрання ними чинності. Договір зі змінами оприлюднюється на вебсайті ОСП. Якщо ППБ не ініціював розірвання цього Договору протягом одного місяця з дати набрання чинності змінами, вважається, що він погодився зі зміненим договором (пункт 10.1 Договору);

- на підставі постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 06.05.2022 № 458 виключено пункти 4.2, 4.3 типового договору та додано пункти 4.2, 4.3 наступного змісту:

"подання платіжних документів здійснюється сторонами відповідно до Правил ринку. Якщо ППБ має заперечення до інформації, що міститься у платіжному документі, то він повинен повідомити про це ОСП не пізніше 12:00 наступного робочого дня після виставлення рахунку. Наявність заперечень не є підставою для створення дебіторської заборгованості перед ОСП";

- на виконання умов, укладеного Договору, у період з лютого по липень 2022 року ТОВ "ДТЕК Східенерго" здійснило поставку, а ПрАТ "НЕК "Укренерго" отримало балансуючу енергію, що підтверджується підписаними сторонами актами купівлі-продажу балансуючої електричної енергії;

- вказані акти підписані обома сторонами договору без зауважень та заперечень;

3. Короткий зміст вимог касаційної скарги

3.1. Не погоджуючись із судовими рішеннями судів попередніх інстанцій, ПАТ "НЕК "Укренерго" звернулося до Верховного Суду з касаційною скаргою, в якій просить скасувати рішення Господарського суду міста Києва від 01.12.2022 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 04.04.2023 у справі №910/9216/22 у частині задоволених позовних вимог про стягнення 3% річних та інфляційних втрат і ухвалити в цій частині нове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог.

3.2. На обґрунтування своєї правової позиції у поданій касаційній скарзі ПрАТ "НЕК "Укренерго" із посиланням на пункт 3 частини другої статті 287 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) вказує, що на даний час відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норм права у подібних правовідносинах, а саме:

- абзацу 3 пункту 4.2.1, пункту 7.7.4 Правил ринку, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (НКРЕКП) від 14.03.2018 №307 (далі - Правила ринку);

- пункту 4.3 Типового договору про участь у балансуючому ринку (додаток 7 до Правил ринку) в редакції, чинній з 01.02.2022 до 06.05.2022;

- частини другої статті 6, частини першої статті 7, статті 12 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» щодо створення електронного документа;

- статті 14 ГПК України, частини другої статті 625 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) у взаємозв`язку з вищевказаними нормами законодавства.

3.3. Так, на думку скаржника, суди попередніх інстанцій помилково визначили початок періоду прострочення оплати за надані послуги за договором про участь у балансуючому ринку, що призвело до незаконного та необґрунтованого стягнення 3% річних та інфляційних втрат з відповідача. Позивач не вказував про направлення рахунків відповідачу та не надавав суду доказів дат їх направлення, підставою позову позивач вказував лише підписання актів купівлі-продажу, відповідно до яких і мала здійснюватися оплата.

4. ДОВОДИ ТА МОТИВИ СУДУ, ЩО СТАЛИ ПІДСТАВОЮ ДЛЯ ПЕРЕДАННЯ СПРАВИ НА РОЗГЛЯД ОБ`ЄДНАНОЇ ПАЛАТИ КАСАЦІЙНОГО ГОСПОДАРСЬКОГО СУДУ У СКЛАДІ ВЕРХОВНОГО СУДУ

4.1. Згідно з частиною 1 статті 300 ГПК України переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права.

4.1.1. Суд касаційної інстанції використовує процесуальні права суду першої інстанції виключно для перевірки правильності застосування норм матеріального і процесуального права судами першої та апеляційної інстанцій (частина 7 статті 301 ГПК України).

4.1.2. Оцінюючи обсяг повноважень Верховного Суду під час касаційного перегляду рішень судів попередніх інстанцій, можна дійти висновку, що саме перевірка правильності застосування норм як матеріального, так і процесуального права є ключовою для суду касаційної інстанції.

4.1.3. Аналіз зазначених статей також вказує, що суди попередніх інстанцій застосовують відповідні норми матеріального і процесуального права, а Верховний Суд, у свою чергу, аналізує обставини застосування таких норм права, а також викладає правові висновки щодо цих норм.

4.1.4. Відповідно до частини 6 статті 13 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.

4.1.5. Згідно з частиною 4 статті 236 ГПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

4.2. Причиною виникнення спору зі справи стало неналежне виконання відповідачем зобов`язань, які виникли на підставі Договору про участь у балансуючому ринку.

4.3. Верховний Суд виходить з того, що взаємовідносини, які виникають у процесі укладення договорів про участь у балансуючому ринку регулюються Законом України "Про ринок електричної енергії", Типовим договором про участь у балансуючому ринку (у відповідній редакції), Цивільним Кодексом України, Господарським кодексом України, Правилами ринку, тощо.

4.3.1. При цьому Верховний Суд виходить з того, що на підставі постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 06.05.2022 № 458 внесено зміни до Правил ринку, а також до типового договору (виключивши з його умов пункти 4.2, 4.3).

4.3.2. Відтак, оскільки спірний період, за який позивач просить стягнути кошти, становить: лютий - липень 2022 року, то у період часу з лютого по 06 травня 2022 року на спірні правовідносини розповсюджувались норми Правил ринку та умови типового Договору, що діяли станом 01.02.2022 року, а у спірний період з 07 травня 2022 року по липень 2022 року на спірні правовідносини розповсюджуються норми Правил ринку та умови типового Договору, що діяли з 07.05.2022.

4.4. Так, як встановлено судами попередніх інстанцій та не заперечувалось сторонами спору матеріалами справи підтверджується факт прострочення виконання відповідачем зобов`язання з оплати поставленої позивачем на виконання умов договору балансуючої електричної енергії.

4.4.1. Ухвалюючи оскаржувані судові рішення, суди попередніх інстанцій виходили з того, що з урахуванням приписів Правил ринку та умов Договору відповідач (ОСП/АР) зобов`язаний був оплатити позивачу (ППБ) вартість придбаної балансуючої електричної енергії протягом 4 банківських днів, з дати направлення (виставлення) рахунку (пункт 7.7.4 Правил ринку). При цьому частково задовольняючи позов у межах позовних вимог, суди попередніх інстанцій врахували, що позивач, визначивши дати виникнення боргу за кожен місяць з урахуванням дати складання актів приймання-передачі, а не згідно з пунктом 7.7.4 Правил ринку, фактично зменшив період прострочення грошового зобов`язання.

4.4.2. Разом з тим, господарські суди відзначили, що порядок розрахунків, передбачений пунктом 4.3 Договору (на який посилається відповідач) застосовується при остаточному розрахунку, тобто у разі, невідповідності між сумами у виставлених згідно з Правилами ринку рахунках та вартістю фактично переданої електричної енергії за місяць, яку сторони підтверджують шляхом підписання відповідних актів.

4.5. Не погоджуючись у цій частині з оскаржуваними судовими рішеннями, відповідач наполягає, що господарські суди помилково встановили початок періоду прострочення оплати, оскільки такий має починатися з урахуванням пункту 4.3 Договору (який був чинний до 06.05.2022 року (до періоду щодо лютого-травня 2022 року)), тобто з моменту підписання сторонами Акта купівлі-продажу балансуючої електричної енергії. Моментом підписання Акта купівлі-продажу, на думку відповідача, є дата проставлення ЕЦП саме позивача.

4.6. Відповідач 20.06.2023 через «Електронний суд» подав до Суду додаткові пояснення, в яких, зокрема, відзначив, що на час подання позовної заяви позивач не зареєстрував жодної податкової накладної щодо проданої ним електричної енергії, а відтак відсутні підстави для задоволення позовних вимог в оскаржуваній частині. При цьому наголошує, що всі акти купівлі-продажу електроенергії були складені саме відповідачем, підписані його представником і направлені на підпис позивачеві. Позивач підписав усі акти пізніше за відповідача. Суд у будь-якому випадку не мав законних підстав задовольняти позовні вимоги про стягнення 3% річних та інфляційних втрат, оскільки розрахунок позивача не відповідає ні Правилам ринку, ні Договору. Суд мав відрахувати початок періоду прострочення оплати від реальної дати підписання акта сторонами (пункт 4.3 Типового Договору). Дати ж підписання вказані у протоколах створення та перевірки кваліфікованого та удосконаленого електронного підпису. При цьому, на думку скаржника, після виключення пункту 4.3 Договору, позивач не має права на отримання інфляційних втрат та 3% річних за актами за квітень - липень 2022 року, адже на час підписання цих актів сторонами такий строк оплати (7 робочих днів) вже не був встановлений Договором. У зв`язку з чим наведені у позові нарахування за квітень - липень 2022 року є безпідставними. Крім того, як вважає відповідач, помилковими є посилання судів попередніх інстанцій на пункт 7.7.4 Правил ринку, адже до позову не додавались платіжні документи і докази їх направлення відповідачу.

4.7. У поданих додаткових поясненнях до Верховного Суду від 21.06.2023 позивач, зокрема, відзначив, що з травня 2022 року набули чинності зміни до Типового договору про участь у балансуючому ринку. Попередня редакція передбачала проведення остаточного розрахунку за балансуючу електричну енергію протягом 7 робочих днів після підписання сторонами акта купівлі-продажу балансуючої енергії. Згідно з нової редакції пункту 4.1 Типового договору з травня 2022 року розрахунок за відповідний звітний місяць проводиться відповідно до процедур та у строки, визначені Правилами ринку. Таким чином, балансуюча енергія поставлена у травні - липні 2022 року оплачується на підставі рахунків, а не актів купівлі - продажу балансуючої електричної енергії. Водночас позивач вказує, що не подавав рахунки на оплату до матеріалів справи, оскільки на момент подання позову він не мав розуміння правової позиції відповідача відносно їх оформлення та порядку розрахунків. При цьому позивач зазначає і те, що оплата постачань балансуючої енергії за лютий - квітень 2022 року повинна здійснюватися на підставі попередньої редакції Типового договору, тобто протягом 7 робочих днів після підписання сторонами акта купівлі-продажу балансуючої електричної енергії.

4.8. ТОВ «ДТЕК Східенерго» 04.07.2023 на електронну адресу Верховного Суду подало податкові пояснення, які підписані кваліфікованим та удосконаленим електронним підписом (Далі - КУЕП). Підпис КУЕП перевірено та підтверджено протоколом створення та перевірки КУЕП від 04.07.2023.

4.9. ПрАТ "НЕК "Укренерго" 04.07.2023 через «Електронний суд» подало до Суду додаткові пояснення, у яких, серед іншого, відзначило, що посилання позивача на висновки Верховного Суду у справі №910/9374/21, за яким «наявність особливого алгоритму розподілу коштів на спеціальних рахунках, впровадженого у зв`язку з особливістю здійснення розрахунків на ринку електричної енергії, не виключає можливість застосування до спірних правовідносин положень норм матеріального права», є недоречним і не стосується касаційного перегляду рішень у справі №910/9216/22, адже застосування норм про алгоритм розподілу коштів на спеціальних рахунках взагалі не є підставою касаційного перегляду. Крім того, на думку скаржника, у вказаній постанові відсутні висновки щодо застосування норм права, порушених у касаційній скарзі у справі, що переглядається.

4.10. З огляду на викладене, Верховний Суд відзначає таке.

4.11. За змістом частини першої статті 68 Закону України "Про ринок електричної енергії" (далі - Закон, чинний на момент виникнення спірних правовідносин) в Україні функціонує єдиний балансуючий ринок.

4.12. Відповідно до пункту 55 частини першої статті 1 Закону оператором системи передачі є юридична особа, відповідальна за експлуатацію, диспетчеризацію, забезпечення технічного обслуговування, розвиток системи передачі та міждержавних ліній електропередачі, а також за забезпечення довгострокової спроможності системи передачі щодо задоволення обґрунтованого попиту на передачу електричної енергії.

4.13. Згідно з частиною першою статті 31 Закону оператором системи передачі є суб`єкт господарювання, який отримав ліцензію на провадження діяльності з передачі електричної енергії.

4.14. Судами попередніх інстанцій встановлено, що ПАТ "НЕК "Укренерго" є оператором системи передачі, на якого, зокрема, покладено функції адміністратора розрахунків (АР).

4.15. Відповідно до частин першої-другої статті 52 Закону адміністратор розрахунків забезпечує організацію роботи ринку електричної енергії відповідно до цього Закону, Правил ринку та Кодексу комерційного обліку. Функції адміністратора розрахунків покладаються на оператора системи передачі.

4.16. Відповідно до частини третьої статті 52 Закону адміністратор розрахунків відповідно до правил ринку:

1) реєструє учасників ринку, забезпечує ведення відповідного реєстру та оприлюднює його;

2) реєструє сторони, відповідальні за баланс, і постачальників послуг з балансування та веде відповідні реєстри;

3) забезпечує дотримання учасниками ринку вимог щодо надання гарантій виконання фінансових зобов`язань за договорами про врегулювання небалансів відповідно до правил ринку;

4) створює та веде бази даних договірних обсягів купівлі-продажу і фактичних обсягів відпуску та/або споживання, та/або експорту, та/або імпорту учасників ринку;

5) розраховує платежі за електричну енергію оператора системи передачі та постачальників послуг з балансування, ціни небалансів електричної енергії, обсяги небалансів електричної енергії і відповідні платежі за них та виставляє відповідні рахунки;

6) розраховує платежі за придбані оператором системи передачі допоміжні послуги;

7) надає Регулятору інформацію про роботу ринку електричної енергії в обсягах, межах та порядку, визначених правилами ринку та іншими нормативно-правовими актами, що регулюють функціонування ринку електричної енергії;

8) надає учасникам ринку інформацію, необхідну для виконання ними функцій на ринку електричної енергії, в обсягах та порядку, визначених правилами ринку та іншими нормативно-правовими актами, що регулюють функціонування ринку електричної енергії;

9) здійснює інші функції, передбачені цим Законом, правилами ринку та кодексом комерційного обліку.

4.17. Відповідно до статті 4 Закону учасники ринку електричної енергії провадять свою діяльність на ринку електричної енергії на договірних засадах. Для забезпечення функціонування ринку електричної енергії укладаються, зокрема договори про участь у балансуючому ринку.

4.18. Статтею 68 Закону, зокрема визначено:

На балансуючому ринку оператором системи передачі здійснюються:

1) купівля та продаж електричної енергії для балансування обсягів попиту та пропозиції електричної енергії у межах поточної доби;

2) купівля та продаж електричної енергії з метою врегулювання небалансів електричної енергії сторін, відповідальних за баланс.

Для надання послуг з балансування учасники ринку укладають з оператором системи передачі договір на основі типового договору про участь у балансуючому ринку.

Постачальники послуг з балансування реєструються адміністратором розрахунків у порядку, визначеному правилами ринку.

Типовий договір про участь у балансуючому ринку затверджується Регулятором.

Команда оператора системи передачі постачальнику послуг з балансування на збільшення (зменшення) навантаження для відповідного постачальника послуг з балансування є прийняттям (акцептом) його відповідної пропозиції (заявки) на балансуючому ринку оператором системи передачі, зміною його акцептованого добового графіка електричної енергії та визначає взаємні зобов`язання оператора системи передачі та постачальника послуг з балансування з купівлі-продажу відповідного обсягу електричної енергії на балансуючому ринку за ціною, визначеною відповідно до правил ринку.

За результатами роботи балансуючого ринку за відповідну добу на підставі даних оператора системи передачі та адміністратора комерційного обліку адміністратор розрахунків розраховує платежі оператора системи передачі та постачальників послуг з балансування за електричну енергію, ціни небалансу електричної енергії, а також обсяги небалансів електричної енергії учасників ринку і відповідні платежі за них та виставляє відповідні рахунки у порядку, визначеному правилами ринку.

4.19. Відповідно до частини першої статті 75 Закону України "Про ринок електричної енергії" розрахунки за електричну енергію та послуги, що надаються на ринку електричної енергії, між учасниками цього ринку здійснюються в грошовій формі відповідно до укладених договорів у порядку, визначеному цим Законом, правилами ринку, правилами ринку "на добу наперед" та внутрішньодобового ринку.

4.20. Учасники ринку електричної енергії використовують у своїй діяльності систему управління ринком (Market management system (MMS)) через мережу Інтернет за http://mms.ua. energy/. Адміністратор ринку (АР), зі своєї сторони, надає кожному учаснику ринку через його персональний кабінет доступ до записів даних розрахунків, що створив АР щодо цього учасника ринку, відповідно до інструкції з користування системою управління ринком (пункт 1.11.8 Правил ринку).

4.21. Згідно з абзацами 26 пункту 1.1.2 Правил ринку платіжний документ - рахунок, сформований адміністратором розрахунків учаснику ринку щодо оплати ним або адміністратором розрахунків своїх фінансових зобов`язань, що виникли в результаті участі на ринку електричної енергії такого учасника ринку.

4.22. Відповідно до пункту 1.8.1 Правил ринку АР, зокрема: реєструє учасників ринку, СВБ, ПДП і ППБ, отримує від ОСП, реєструє та зберігає дані щодо резервів, остаточні повідомлення фізичного відпуску та остаточні повідомлення фізичного відбору учасників ринку і позиції СВБ, обчислює обсяги небалансів та наданих послуг на ринку електричної енергії, виставляє рахунки та стягує та оплачує платежі, передбачені цими Правилами, і здійснює всі фінансові розрахунки відповідно до розділу V цих Правил.

4.23. Згідно з пунктом 1.9.1 глави 1.9 розділу І Правил ринку передбачено, що оператор системи передачі (ОСП), зокрема здійснює купівлю/продаж балансуючої енергії, забезпечує функціонування балансуючого ринку.

4.24. Як вбачається зі змісту пункту 1.11.1 Правил ринку за допомогою системи управління ринком здійснюється управління всіма процесами, зокрема, виконанням необхідних розрахунків, реєстрацією ринкових даних і результатів.

Система управління ринком забезпечує, зокрема: подання пропозицій на балансуючу електричну енергію; видачу ОСП команд з балансування в режимі реального часу ППБ;

- проведення розрахунків на ринку (виконання всіх розрахункових процесів),

- включаючи адміністрування остаточних позицій СВБ та розрахунку розмірів дебетів/кредитів рахунків учасників ринку;

- формування актів купівлі-продажу.

4.25. Згідно із пунктом 7.1.1 глави 7.1 Правил ринку АР встановлює регламент щодо розрахунків, у якому зазначаються формати платіжних документів і супровідних даних, що будуть надаватись в електронному вигляді.

4.26. Відповідно до пункту 7.2.1 Правил ринку АР на щоденній основі надсилає через систему управління ринком платіжний документ кожному ППБ із зазначенням суми, яка повинна бути сплачена ППБ за відповідний період щодо закупівлі балансуючої енергії, та окремий платіжний документ із зазначенням суми, яка має бути сплачена ППБ щодо платежів за невідповідність.

ППБ на щоденній основі надсилає АР платіжний документ із зазначенням суми, яка повинна бути сплачена АР за торговий день щодо закупівлі балансуючої енергії.

4.27. Згідно з пунктом 7.7.4 Правил ринку визначено, що оплата платіжного документа з банківського рахунку АР на банківський рахунок учасника ринку здійснюється протягом чотирьох робочих днів з дати направлення рахунка.

4.28. При цьому відповідно до пункту 4.3 Типового договору (у редакції до 06 травня 2022 року) ОСП здійснює остаточний розрахунок з ППБ протягом 7 робочих днів після підписання сторонами акта або з дати направлення його ППБ на адресу ОСП (у випадку не підписання та/або не направлення акта, та/або вмотивованих зауважень до нього у п`ятиденний строк) за умови реєстрації ППБ податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних відповідно до вимог статті 201 Податкового кодексу України шляхом перерахування на поточний рахунок ППБ грошових коштів в обсязі, що відповідає фактичній вартості наданих послуг з балансування.

4.29. Як вбачається зі змісту оскаржуваних судових рішень, господарські суди дійшли висновку, що при здійсненні розрахунків сторонам слід було керуватись Правилами ринку, а саме пунктом 7.7.4, з огляду на що відповідач зобов`язаний був оплатити позивачу вартість придбаної балансуючої електричної енергії протягом 4 банківських днів, з дати направлення (виставлення рахунку). Водночас, розглянувши спір у межах позовних вимог, суд дійшов висновку про обґрунтованість позову в частині стягнення 3% річних та інфляційних втрат з урахуванням дати складання актів приймання-передачі, а не згідно з пунктом 7.7.4 Правил ринку.

4.30. Проаналізувавши вище наведене правове регулювання здійснення взаєморозрахунків між учасниками балансуючого ринку, ураховуючи умови Договору, за яким виникли спірні правовідносини, а також встановлені судами попередніх інстанцій обставини справи у контексті умов спірного Договору (у редакції чинній до 06 травня 2022 року), з урахуванням мотивів, з яких виходили господарські суди при прийнятті оскаржуваних судових рішень, а також мотивів та заперечень сторін у справі, колегія суддів доходить висновку, що у справі, що переглядається у спірних правовідносинах, зокрема до травня 2022 року, перед судом постає питання щодо можливості/неможливості застосування безпосередньо пункту 7.4.4 Правил ринку до спірних правовідносин, (не)ураховуючи пункт 4.3 Договору.

4.31. У контексті спірних правовідносин, ураховуючи мотиви касаційного оскарження, зокрема, щодо необхідності надання правового висновку щодо питання застосування пункту 7.7.4 Правил ринку та пункту 4.3 Типового договору про участь у балансуючому ринку, колегія суддів звертається до постанови об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 03.02.2023 у справі №910/9374/21 за позовом Приватного акціонерного товариства "Укргідроенерго" до Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго" про стягнення основної суми заборгованості, пені, штрафу, 3% річних та інфляційних втрат.

4.31.1. За встановленими судами обставинами справи №910/9374/21 позивач приєднався до умов Договору про участь у балансуючому ринку, відповідно до пункту 4.3 якого ОСП здійснює остаточний розрахунок з ППБ протягом 7 робочих днів після підписання сторонами акта або з дати направлення його ППБ на адресу ОСП (у випадку непідписання та/або ненаправлення акта, та/або мотивованих зауважень до нього у п`ятиденний строк) за умови реєстрації ППБ податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних відповідно до вимог статті 201 Податкового кодексу України шляхом перерахування на поточний рахунок ППБ грошових коштів в обсязі, що відповідає фактичній вартості наданих послуг з балансування.

4.31.2. Однією із підстав відкриття касаційного провадження у справі був пункт 3 частини другої статі 287 ГПК України. А саме скаржник просив Суд надати правовий висновок щодо застосування норм пункту 7.7.4 Правил ринку та пункту 4.3 публічного договору про участь у балансуючому ринку з точки зору потреби у формуванні єдиного правозастосовного правової позиції у правовідносинах між учасниками ринку електричної енергії - сторонами договору про участь у балансуючому ринку щодо визначення моменту виникнення зобов`язання з оплати балансуючої електричної енергії/прострочення вказаного обов`язку, а також висновки про застосування норм пункту 7.2.1 зазначених Правил у частині визначення належності обов`язків щодо формування, надсилання платіжних документів та здійснення розрахунків між учасниками ринку. Крім того, скаржник відзначав, що судами попередніх інстанцій не досліджені зібрані у справі докази, що підтверджують формування і направлення позивачем на адресу відповідача платіжних документів, за прострочення оплати яких стягнуто пеню, 3% річних та "інфляційні втрати".

4.31.3. Аналізуючи доводи касаційної скарги, об`єднана палата у справі №910/9374/21, зокрема відзначила таке:

« 17.15. Частиною четвертою статті 75 Закону України "Про ринок електричної енергії" визначено, що постачальники послуг з балансування та сторони, відповідальні за баланс, в яких виникли зобов`язання перед оператором системи передачі в результаті діяльності на балансуючому ринку, вносять плату за електричну енергію виключно на поточні рахунки із спеціальним режимом використання оператора системи передачі в уповноважених банках. Кошти з поточного рахунку із спеціальним режимом використання оператора системи передачі перераховуються відповідно до правил ринку на: 1) поточні рахунки постачальників послуг з балансування та сторін, відповідальних за баланс, крім електропостачальників; 2) поточні рахунки із спеціальним режимом використання електропостачальників; 3) поточний рахунок оператора системи передачі. З метою здійснення розрахунків з постачальниками послуг з балансування під час врегулювання системних обмежень оператор системи передачі може вносити на свій поточний рахунок із спеціальним режимом використання кошти з власного поточного рахунка.

З наведеного вбачається, що Законом України "Про ринок електричної енергії", Правилами ринку, затвердженими постановою Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 №307 не визначені строки (терміни) виконання зобов`язання щодо оплати. В той же час, такі строки встановлені в пункті 4.3 укладеного між сторонами Договору. Зазначені Правила ринку, в свою чергу, регулюють лише питання направлення (надсилання, виставлення) рахунків і також не визначають строки (терміни) виконання зобов`язання щодо оплати.

17.16. Відповідно до пункту 7.2.1 глави 7.2 розділу VII Правил ринку, затверджених постановою Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг постановою від 14.03.2018 №307, у редакції чинній, на момент виникнення спірних правовідносин, адміністратор розрахунків (АР) на щоденній основі надсилає через систему управління ринком платіжний документ кожному постачальнику послуг з балансування (ППБ) із зазначенням суми, яка повинна бути сплачена ППБ за відповідний період щодо закупівлі балансуючої енергії, та окремий платіжний документ із зазначенням суми, яка має бути сплачена ППБ щодо платежів за невідповідність. ППБ на щоденній основі надсилає АР платіжний документ із зазначенням суми, яка повинна бути сплачена АР за торговий день щодо закупівлі балансуючої енергії.

Оплата платіжного документа з банківського рахунку АР на банківський рахунок учасника ринку здійснюється протягом чотирьох банківських днів з дати направлення рахунка (пункт 7.7.4 Правил ринку).

17.17. Відповідно до пункту 4.3 Договору (у редакції, затвердженій наказом Компанії від 06.03.2020 №86) ОСП здійснює остаточний розрахунок з ППБ протягом 10 робочих днів після підписання сторонами акта або з дати направлення його ППБ на адресу ОСП (у випадку не підписання та/або не направлення акта, та/або мотивованих зауважень до нього у п`ятиденний строк) за умови реєстрації ППБ податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних відповідно до вимог статті 201 Податкового кодексу України шляхом перерахування на поточний рахунок ППБ грошових коштів в обсязі, що відповідає фактичній вартості наданих послуг з балансування.

17.18. Також пункт 4.3 Договору (у редакції, затвердженій наказом Компанії від 22.12.2020 №720) передбачає, що ОСП здійснює остаточний розрахунок з ППБ протягом 7 робочих днів після підписання сторонами акта або з дати направлення його ППБ на адресу ОСП (у випадку не підписання та/або не направлення акта, та/або мотивованих зауважень до нього у п`ятиденний строк) за умови реєстрації ППБ податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних відповідно до вимог статті 201 Податкового кодексу України шляхом перерахування на поточний рахунок ППБ грошових коштів в обсязі, що відповідає фактичній вартості наданих послуг з балансування.

17.19. Пунктом 4.4 Договору сторони погодили, що у випадку порушення строків розрахунків відповідно до Правил ринку та/або цього Договору ППБ має право нарахувати пеню в розмірі 0,1% від суми прострочення платежу (але не більше подвійної облікової ставки НБУ, яка діє на день прострочення) за кожен день такого прострочення у порядку, передбаченому Господарським кодексом України.

17.20. При цьому положення Договору не містять будь-яких застережень щодо використання відповідачем поточного рахунку зі спеціальним режимом використання, та, відповідно, умови про розрахунок за продану електричну енергію лише з такого рахунку та/або за умови наявності коштів на такому рахунку.

17.21. Статтею 625 Цивільного кодексу України перебачено, що боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Стаття 625 Цивільного кодексу України поширює свою дію на всі види грошових зобов`язань. У разі прострочення виконання зобов`язання, зокрема, щодо повернення безпідставно одержаних чи збережених грошей нараховуються 3 % річних від простроченої суми відповідно до частини другої статті 625 Цивільного кодексу України. Аналогічний правовий висновок викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 10.04.2018 у справі № 910/10156/17.

17.22. З огляду на умови договору та положення статті 625 Цивільного кодексу України Верховний Суд погоджується з висновками судів попередніх інстанцій про наявність підстав для нарахування та стягнення пені, 3% річних та "інфляційних втрат" за несвоєчасну оплату балансуючої електричної енергії.

17.23. Твердження заявника про те, що прострочення виконання грошового зобов`язання виникло не з його вини, є неспроможними, оскільки ця обставина не впливає на обсяг його зобов`язань як боржника, що прострочив грошове зобов`язання, а наявність особливого алгоритму розподілу коштів на спеціальних рахунках, впровадженого у зв`язку з особливістю здійснення розрахунків на ринку електричної енергії, не виключає можливість застосування до спірних правовідносин положень загальних норм матеріального права.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 08.02.2022 у справі № 910/6635/21, від 15.06.2022 у справі №910/6639/21, від 08.06.2022 у справі №910/6636/21, від 18.10.2022 у справі №910/6578/21, й з огляду на зазначене у пункті 17 цієї постанови об`єднана палата Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду не вбачає підстав для відступу від висновків, наведених у вказаних постановах.

19. Доводи касаційної скарги стосовно того, що судами попередніх інстанцій не досліджені зібрані у справі докази, що підтверджують формування і направлення позивачем на адресу відповідача платіжних документів, відхиляються Верховним Судом, оскільки, як встановлено судом апеляційної інстанції, обов`язком щодо формування, надсилання платіжних документів та здійснення розрахунків між учасниками ринку (в даному випадку ОСП та ППБ) в Системі наділений саме адміністратор розрахунків. При цьому, у розумінні положень Правил ринку ( зокрема пункти 1.1.4, 1.1.2, 1.8.1, 1.11.1, 1.11.8, 5.11.1, 5.11.2, 5.28.1, 7.2.1, 7.7.4), з урахуванням змісту Договору (пункти 4.1, 4.5, 5.3, 5.4), направлення (надсилання, виставлення) рахунків на оплату учасникам ринку здійснюється адміністратором розрахунків (АР) через систему управління ринком. Іншого порядку та способу направлення рахунків, ані Правилами ринку, ані умовами Договору не передбачено, а тому суд вважає належним їх направлення (формування) АР у системі управління ринком. Отже, матеріалами справи підтверджується, що відповідач, будучи одночасно АР та ОСП, перебуває в цілком різних самостійних статусах учасника ринку електричної енергії, має можливість не тільки отримувати рахунки та ознайомлюватись з їх змістом у момент виставлення таких рахунків у Системі, а й проводити розрахунки за ними. Крім того, відповідачем не надано доказів неможливості ознайомлення з виставленими рахунками.

20. Отже, зважаючи на встановлені судами фактичні обставини справи та підстави для задоволення позовних вимог, у Верховного Суду відсутні підстави для надання правового висновку щодо застосування норм пункту 7.7.4 Правил ринку та пункту 4.3 Договору, а також про застосування норм пункту 7.2.1. наведених Правил».

4.32. Відтак, проаналізувавши зміст постанови Верховного Суду у справі №910/9374/21 та зміст оскаржуваного судового рішення у справі, що переглядається, Верховний Суд дійшов висновку, що справа №910/9374/21 (ураховуючи висновки Великої Палати Верховного Суду, які викладені у постанові від 12.10.2021 у справі №233/2021/19, щодо критеріїв подібності) є подібною до правовідносин у справі №910/17380/21, як за предметом позову, змістом правовідносин, так і за правовим регулюванням. А тому висновки, наведені у відповідній справі, мають бути враховані і у справі, що переглядається.

4.33. Водночас колегія суддів у цій справі, ураховуючи пункт 4.3 Договору, вважає, що Договором врегульовано як строк виникнення зобов`язання щодо оплати, так і сам порядок оплати за таким зобов`язанням.

4.34. Втім, ураховуючи пункт 17.15 постанови об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 03.02.2023 у справі №910/9374/21, вбачається, що сторони у спірних правовідносинах мають керуватись умовами Договору про участь у балансуючому ринку, а саме пунктом 4.3 Договору, яким встановлені строки оплати. При цьому, колегія суддів відзначила, що Правила ринку регулюють лише питання направлення (надсилання, виставлення) рахунків і також не визначають строки (терміни) виконання зобов`язання щодо оплати.

4.35. У той же час, об`єднана палата у абзаці 2 пункту 17.16 даної постанови посилається на пункт 7.7.4 Правил ранку та відзначає, що оплата платіжного документа з банківського рахунку АР на банківський рахунок учасника ринку здійснюється протягом чотирьох банківських днів з дати направлення рахунка. При цьому у пункті 19 даної постанови вбачається висновок, що направлення (надсилання, виставлення) рахунків на оплату учасникам ринку здійснюється адміністратором розрахунків (АР) через систему управління ринком. Іншого порядку та способу направлення рахунків, ані Правилами ринку, ані умовами Договору не передбачено, а тому суд вважає належним їх направлення (формування) АР у системі управління ринком. АР має можливість не тільки отримувати рахунки та ознайомлюватись з їх змістом у момент виставлення таких рахунків у Системі, а й проводити розрахунки за ними.

4.36. Відтак, існує необхідність у відступленні від вищенаведених висновків Верховного Суду, у тому числі можливо шляхом його уточнення, конкретизації щодо застосування пункту 7.4.4 Правил ринку до спірних правовідносин, ураховуючи пункт 4.3 Договору в контексті виникнення зобов`язання щодо оплати за поставлену позивачем електричну енергію за договором про участь у балансуючому ринку.

4.37. Окремо Верховний Суд відзначає і щодо окресленного у пункті 20 постанови у справі №910/9374/21. Так, об`єднананою палатою переглядались судові рішення попередніх судових інстанцій на відповідність нормам матеріального та процесуального права, висновки про правозастосування яких у конкретних правовідносинах містяться у пунктах 17.15 - 17.19 постанови від 03.02.2023 у справі №910/9374/21, і від правозастосування яких залежала наявність/відсутність підстав для задоволення/відмови у задоволенні позовних вимог, зокрема і щодо нарахованих 3% річних та інфляційних втрат. При цьому, з огляду на подібність правовідносин у справі №910/9374/21 зі справою, що переглядається (№910/9216/22), Верховний Суд (як орган який забезпечує однакове застосування норм права, та висновки якого мають враховуватись іншими судами) не може допустити різного тлумачення/правозастосування одних і тих же норм права у однакових правовідносинах та за однакового правового регулювання таких відносин.

4.38. Відповідно до судової практики ЄСПЛ, як би чітко не було сформульовано положення законодавства, у будь-якій галузі права існує неминучий елемент судового тлумачення. Завжди існуватиме потреба у роз`ясненні нечітких норм або тих, які потребують пристосування до обставин, що змінюються. Знову ж таки, хоча визначеність є вкрай необхідною, вона може спричиняти надмірну суворість, а закон повинен бути здатним відповідати обставинам, що змінюються. Таким чином, багато законів неминуче сформульовані у термінах, які тією чи іншою мірою є нечіткими, і чиє тлумачення та застосування є питаннями практики. Функція здійснення правосуддя, закріплена за судами, полягає саме у подоланні сумнівів щодо тлумачення, які залишаються (див. рішення у справі "ВАТ "Нафтова компанія "Юкос" проти Росії", заява № 14902/04, пункт 568, від 20 вересня 2011 року).

4.39. Однакове та уніфіковане застосування закону обумовлює загальнообов`язковість закону, рівність перед законом та правову визначеність. Верховний Суд має забезпечувати єдність судової практики для того, щоб виправляти непослідовності та таким чином, підтримувати громадську довіру до судової системи (пункти 1, 20 Висновку Консультативної ради європейських суддів № 20 (2017) про роль судів у забезпеченні єдності застосування закону від 10.11.2017).

4.40. Щоб гарантувати юридичну визначеність Суд має відступати від попередніх висновків Верховного Суду лише за наявності для цього належної підстави. Так, вона може повністю відмовитися від певного висновку на користь іншого або конкретизувати попередній висновок, застосувавши відповідні способи тлумачення юридичних норм. З метою забезпечення єдності та сталості судової практики причинами для відступу від висловленого раніше висновку можуть бути вади попереднього рішення чи групи рішень (їх неефективність, неясність, неузгодженість, необґрунтованість, незбалансованість, помилковість); зміни суспільного контексту, через які застосований у цих рішеннях підхід повинен очевидно застаріти внаслідок розвитку суспільних відносин у певній сфері або їх правового регулювання. Таких же висновків щодо відступлення викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 04 вересня 2018 року у справі №823/2042/16 (пункти 43-45), від 05 грудня 2018 року у справах № 757/1660/17-ц (пункти 43, 44) та інші.

4.41. Відповідно до пункту 4 частини четвертої статті 17 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" єдність системи судоустрою забезпечується, зокрема, єдністю судової практики.

4.42. Верховний Суд забезпечує однакове застосування норм права судами у порядку та спосіб, визначені процесуальним законом (пункт 6 частини другої статті 36 Закону України "Про судоустрій і статус суддів").

4.43. Однакове застосування закону забезпечуватиме реалізацію верховенства права, рівність перед законом та правову визначеність у державі. Єдність у практиці застосування одних й тих самих норм права поліпшуватиме громадське сприйняття справедливості та правосуддя, а також сприятиме утвердженню довіри до судової влади в цілому.

4.44. Ухвалення протилежних чи суперечливих судових рішень, особливо судом вищої інстанції, може спричинити порушення права на справедливий суд, закріпленого в пункті 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року.

4.45. З метою забезпечення правової визначеності та подолання сумнівів щодо тлумачення вимог чинного законодавства у контексті спірних правовідносин, які залишаються, беручи до уваги доводи касаційного оскарження щодо застосування пункту 7.4.4 Правил ринку і пункту 4.3 Типового договору, колегія суддів вважає за необхідне відступити від висновку Верховного Суду у постанові 03.02.2023 у справі №910/9374/21 шляхом його уточнення/конкретизації щодо імперативності/диспозитивності застосування пункту 7.7.4 Правил ринку та пункту 4.3 Типового договору про участь у балансуючому ринку до спірних правовідносин у контексті урегульованості строку виникнення зобов`язання щодо оплати за поставлену електричну енергію, так і порядку оплати за таким зобов`язанням.

4.46. Відповідно до частини другої статті 302 ГПК України суд, який розглядає справу в касаційному порядку у складі колегії суддів або палати, передає справу на розгляд об`єднаної палати, якщо ця колегія або палата вважає за необхідне відступити від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного в раніше ухваленому рішенні Верховного Суду у складі колегії суддів з іншої палати або у складі іншої палати чи об`єднаної палати.

4.47. Питання про передачу справи на розгляд палати може вирішуватися судом за власною ініціативою (частина перша статті 303 ГПК України).

4.48. Згідно з частинами третьою, четвертою статті 303 ГПК України питання про передачу справи на розгляд палати, об`єднаної палати або Великої Палати може бути вирішене до прийняття постанови судом касаційної інстанції. Про передачу справи на розгляд палати, об`єднаної палати або Великої Палати Верховного Суду суд постановляє ухвалу із викладенням мотивів необхідності відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у рішенні, визначеному в частинах першій - четвертій статті 302 цього Кодексу, або із обґрунтуванням підстав, визначених у частинах п`ятій або шостій статті 302 цього Кодексу.

4.49. З огляду на викладене вище, а також враховуючи, що спірне питання стосується застосування приписів норм права, яке застосовано об`єднаною палатою Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду з огляду на питання яке порушується у цій ухвалі, Колегія суддів вважає за необхідне передати справу №910/9216/22 на розгляд об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду.

Керуючись статтями 234, 235, 301, 302, 303 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд, -

УХВАЛИВ:

1. Справу за касаційною скаргою Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго" на рішення Господарського суду міста Києва від 01.12.2022 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 04.04.2023 у справі №910/9216/22 передати на розгляд об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Суддя Т. Малашенкова

Суддя І. Бенедисюк

Суддя І. Колос