ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17.07.2023м. ДніпроСправа № 904/1106/23

Господарський суд Дніпропетровської області у складі судді Назаренко Н.Г.,

за участю секретаря судового засідання Риженко Д.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження матеріали справи

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Долинська стальконструкція", м. Долинська, Кіровоградська область

до Акціонерного товариства "Криворізький залізорудний комбінат", м. Кривий Ріг, Дніпропетровська область

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача: Державна інспекція архітектури та містобудування України, м. Київ

про зобов`язання вчинити певні дії

Представники:

Від позивача: Митрошин С.В, адвокат

Від позивача: Шрамко О. Ю., представник

Від відповідача: Крят Л.Б., ордер серії АЕ № 1213062 від 14.07.2023, адвокат

Від третьої особи: не з`явився

РУХ СПРАВИ В СУДІ ПЕРШОЇ ІНСТАНЦІЇ.

Товариство з обмеженою відповідальністю "Долинська стальконструкція" звернулось до Господарського суду Дніпропетровської області з позовом до Акціонерного товариства "Криворізький залізорудний комбінат", в якому просить зобов`язати Акціонерне товариство "Криворізький залізорудний комбінат" отримати дозвіл на виконання будівельних робіт за договором підряду № 1001 від 16.07.2021 по ремонту копра та канатно підтримуючої щогли стовбура ш. Октябрська з усуненням дефектів зазначених в вимірювально-обстежувальному звіті 20052-5088-КМ.ОР.

Ухвалою від 06.03.2023 позовну заяву залишено без руху.

07.03.2023 від позивача надійшло клопотання про усунення недоліків позовної заяви.

Ухвалою від 10.03.2023 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Розгляд справи здійснюється за правилами загального позовного провадження. Призначено підготовче засідання на 03.04.2023.

13.03.2023 від позивача через систему "Електронний суд" надійшла заява про долучення доказів направлення ухвали відповідачу.

31.03.2023 від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якій він проти позовних вимог заперечив.

Крім того, 31.03.2023 від відповідача надійшло клопотання про відкладення підготовчого засідання та проведення наступного судового засідання в режимі відеоконференції.

31.03.2023 від позивача через систему "Електронний суд" надійшли клопотання/заяви:

- про закриття підготовчого провадження та про розгляд справи по суті позовних вимог в присутності відповідача,

- про проведення підготовчого засідання без його участі.

03.04.2023 сторони в підготовче засідання не з`явилися.

Ухвалою від 03.04.2023 задоволено клопотання Акціонерного товариства "Криворізький залізорудний комбінат" про проведення судового засідання в режимі відеоконференції та відкладено підготовче засідання на 01.05.2023.

24.04.2023 від позивача надійшла заява про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

Ухвалою від 25.04.2023 задоволено заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Долинська стальконструкція" про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за допомогою системи EasyCon.

01.05.2023 позивач в підготовчому засіданні підтримав позовні вимоги.

Відповідач проти позовних вимог заперечив.

Третя особа в підготовче засідання не з`явилася.

Ухвалою від 01.05.2023 відкладено підготовче засідання на 11.05.2023.

04.05.2023 від відповідача надійшли пояснення до відзиву на позов.

08.05.2023 від позивача надійшло клопотання про долучення документів до матеріалів справи та про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції.

08.05.2023 від третьої особи надійшли письмові пояснення по справі.

11.05.2023 позивач в підготовчому засіданні підтримав позовні вимоги, надав заперечення на відзив.

Відповідач заявив клопотання про залишення без розгляду заперечення на відзив, у зв`язку з пропуском строку на його подання.

Третя особа в підготовче засідання не з`явилася.

Ухвалою від 11.05.2023 клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "Долинська стальконструкція" про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції задоволено. Закрито підготовче провадження. Справу призначено до розгляду по суті в засіданні на 29.05.2023.

29.05.2023 розгляд справи по суті позовних вимог не розпочато.

Позивач з`явився в судове засідання.

Відповідач в судове засідання не під`єднався, у зв`язку з перебуванням в м. Києві та ракетним обстрілом міста.

З технічних причин судове засідання не відбулося.

Ухвалою від 29.05.2023 відкладено підготовче засідання на 26.06.2023.

26.06.2023 в судовому засіданні розпочато розгляд справи по суті позовних вимог та оголошено перерву до 17.07.2023.

17.07.2023 позивач в судовому засіданні підтримав позовні вимоги.

Відповідач проти позовних вимог заперечив.

Третя особа в судове засідання не з`явилася.

Враховуючи достатність часу, наданого учасникам справи для підготовки до судового засідання та подання доказів, приймаючи до уваги принципи змагальності та диспозитивної господарського процесу, закріплені у статті 129 Конституції України та статтях 13, 14, 74 Господарського процесуального кодексу України, суд вважає, що господарським судом, в межах наданих йому повноважень, створені належні умови учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених Господарським процесуальним кодексом України, висловлення своєї правової позиції у спорі та надання відповідних доказів.

Під час розгляду справи судом досліджені письмові докази, що містяться в матеріалах справи.

13.03.2023 в судовому засіданні, в порядку ст. 240 ГК України, прийнято вступну та резолютивну частини рішення.

Суд, розглянувши наявні в матеріалах справи докази, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позовна заява, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, заслухавши пояснення позивача, встановив наступне.

ПОЗИЦІЯ ПОЗИВАЧА.

В обґрунтування позову Позивач посилається на неналежне виконання Відповідачем своїх грошових зобов`язань за договором підряду № 1001 від 16.07.2021 в частині виконання умов п.3.2 договору та забезпечення технічного нагляду прийому виконаних робіт.

Позивач зазначив, що рішенням Господарського суду Дніпропетровської області від 01.08.2022 по справі № 904/838/22, капітальний ремонт шахти "Октябрьська, а саме заміна укосини при виконання робіт повинен бути проект, який пройшов архітектурно-будівельну експертизу, дозвіл на виконання будівельних робіт, в якому повинно бути зазначено суб`єкта господарювання який проводить технічний нагляд, суб`єкта підрядника, який проводить роботи та особа.

В зв`язку з відсутністю вищезазначених документів позивач був змушений зупинити роботи по договору підряду №1001 від 16 липня 2021року.

ПОЗИЦІЯ ВІДПОВІДАЧА.

Відповідач проти позову заперечив, зазначив, що, з метою забезпечення Підрядника за договором підряду №1001 від 16.07.2021 давальницькою сировиною, відповідач за первинними документами відвантажив на користь позивача металопрокат загальною вагою 219,8024т різної номенклатури: у липні - 44,266т; у серпні - 98,524т; у вересні - 34,3697т; у жовтні - 10,8247т; у листопаді - 25,50т; у грудні - 6,318т.

Відповідно до вимог п.1.2 Договору, залучення субпідрядних організацій можливо тільки при письмовій згоді Замовника, що оформлюється додатковою угодою.

Відповідач вказує, що позивач залучив субпідрядника - Товариство з обмеженою відповідальністю КОНСТРУКТТРЕЙД до виготовлення металоконструкцій з давальницької сировини, переданої відповідачу, без погодження з Замовником та всупереч умовам договору.

Таким чином, на думку відповідача, позивач допустив перше порушення умов договору, яке не заперечує та визнає.

З отриманого від Відповідача обсягу металопрокату - 219,8024т, позивач передав відповідачу 207,0347т металопрокату для виготовлення металоконструкцій, а 12,77т використав на проммайданчику шахти Октябрська AT КРИВБАСЗАЛІЗРУДКОМ.

Про факт залучення позивачем в якості субпідрядника - ТОВ КОНСТРУКТТРЕЙД, Замовнику стало відомо з наданих разом із завезеними за окремим договором підряду металоконструкціями сертифікатів па виготовлені марок металоконструкцій згідно креслень КМ/КМД AT КРИВБАСЗАЛІЗРУДКОМ.

Несвоєчасність розрахунків позивача із субпідрядником призвело до зриву строків та обсягів завезення виготовлених металоконструкцій на проммайданчику шахти Октябрська АТ КРИВБАСЗАЛІЗРУДКОМ, й, в подальшому, до зриву строку їх монтажу, внаслідок чого позивач допустив друге порушення умов договору щодо строків виконання робіт.

Відповідач зазначив, що оплачено позивачем на користь ТОВ КОНСТРУКТРЕЙД лише 89,70т. Тобто, у наданих до суду актах Позивачем заявлено виготовлення 139,7357т металоконструкцій, в той час, коли заявлені Позивачем об`єми виготовлення металоконструкцій не відповідають дійсності.

Через наявність заборгованості за вже передані металоконструкції вагою 42,705т, ТОВ КОНСТРУКТРЕЙД відмовилось передавати позивачу ще 42,71т металоконструкцій, виготовлених з давальницької сировини відповідача.

У зв`язку з відсутністю розрахунків позивача із субпідрядником, останній припинив відвантаження виготовлених металоконструкцій, що призвело до зупинення виконання робіт.

Наведене призвело до третього порушення виконання Позивачем умов Договору, яке виразилось у повній зупинці виконання робіт та зриву строків їх виконання.

Починаючи з вересня 2021 року позивач неодноразово звертався до відповідача з проханням здійснити авансування робіт, умови авансування яких не передбачено умовами договору.

З метою забезпечення можливості позивачу розрахуватися із субпідрядником, й відновити виконання робіт, відповідачем достроково було здійснено авансові платежі за договором . на загальну суму 4 700 000,00 грн.

Проте, отримавши авансові платежі, позивач не розрахувався із підрядником, не завіз металоконструкції та не продовжив виконання робіт, вимагаючи підписати проміжні щомісячні Акти та здійснити оплату обсягів робіт, які ними закріплені, проте фактично не виконані, оскільки в них зафіксовано виготовлення металоконструкцій, які не були викуплені у субпідрядника.

Відповідач неодноразово звертався до Позивача з листами із зауваженнями щодо обсягів робіт, які відображені у вказаних актах, оскільки вони не відповідають дійсності й не підтверджуються, щодо термінів виконання робіт, щодо якості виконання робіт.

Відповідей чи пояснень від позивача отримано не було.

Листом №59/53-02 від 10.01.2022 відповідач повідомив про розірвання договору підряду №1001 від 16.07.2021 на підставі положень тактів 7.4.2 та 7.4.3 Договору та статті 849 Цивільного кодексу України.

Отже, на думку відповідача, договір, за яким Позивач просить суд зобов`язати сторону Відповідача вчинити дії є розірваним та припиненим.

Листом №4 та № 7 позивач повідомив, що змонтовані металоконструкції укосини знаходяться в не закріпленому за проектом стані, що може привести до виникнення аварійної ситуації. Тобто сам Підрядник підтверджує, що роботи І етапу, до яких відноситься, зокрема і заміна укосини, ним не виконано.

Таким чином, Позивач не завершивши виконання робіт за першим етапом передбаченим Договором, припинив виконання своїх зобов`язань та фактичне виконання робіт.

25.01.2022 позивач листом №259/53-02 вимагало повернути металопрокат, переданий в якості давальницької сировини для виготовлення металоконструкцій за договором підряду №1001 від 16.07.2021.

Позивач листом №12 від 25.01.2022 повідомив, що станом та 26.01.2022 договір №1001 від 16.07.2021 є діючим, оскільки Підрядник не надавав згоди та його розірвання.

З метою належного оформлення виконаних робіт, врегулювання розбіжностей щодо стану та якості виконання робіт, а також фіксації стану та якості виконаних робіт позивача, відповідач звернувся до Підрядника листом №43/53-31 від 09.02.2022 та направив проект Акту про підтвердження обсягів фактично виконаних робіт за договором підряду №1001 від 16.07.2021.

Позивач надіслав лист №18 від 10.02.2022, яким зазначив, що роботи оформлені Актами, які надіслані Замовнику, у замовника відсутні претензії до робіт тому вони є прийнятими, а договір підряду є, на думку Підрядника, діючим, а виконання робіт за ним заблоковано саме відповідачем.

Листом №413/53-02 від 11.02.2022 відповідач прохав здійснити спільне підтвердження обсягів фактично виконаних робіт.

28.02.2022 Позивачем було доручено Державному Підприємству Державний інститут по проектуванню підприємств гірничорудної промисловості Кривбаспроект здійснити авторський нагляд за будівництвом та веденням гірничих робіт.

За наслідком проведення авторського нагляду, 10.03.2022 ДП Державний інститут по проектуванню підприємств гірничорудної промисловості Кривбаспроект було складено акт огляду металевих конструкцій копра та укосин, яким виявлено низку конструкцій, заміна яких не передбачена проектом. Причиною погіршення стану є неякісне проведення ремонтно-відновлювальних робіт та тривалий термін експлуатації без ремонту.

Відповідач зазначив, що до договору № 345 від 04.03.2022 р. з ТОВ КОНСТРУКТТРЕЙД було укладено трьохсторонній Акт, яким зафіксовано номенклатуру та кількість металопрокату переданого Відповідачем на адресу Позивача в загальній кількості 207,0347т. номенклатуру та кількість металоконструкцій виготовлених ТОВ КОНСТРУКТТРЕЙД, завезених на проммайданчик шахти Октябрська в загальній кількості 132,400 т, з них відвантажені на проммайданчик шахти Октябрська, проте не плачені на користь ТОВ КОНСТРУКТТРЕЙД з боку Позивача в загальній кількості 42,705т; номенклатуру та кількість металоконструкцій виготовлених ТОВ КОНСТРУКТТРЕЙД, які знаходяться на проммайданчику останнього і також не оплачені Позивачем, в загальній кількості 42,679 т.

В подальшому, позивач звернувся до суду із позовом про стягнення з відповідача грошових коштів за Договором підряду на виконання ремонтних робіт у розмірі 200 000,00 грн.

Рішенням Господарського суду Дніпропетровської області у справі №904/838/22 від 01.08.2022 було позов задоволено.

Не погоджуючись із рішенням суду Відповідач звернувся із апеляційною скаргою.

Постановою Центрального апеляційного господарського суду від 12.12.2022 апеляційну скаргу AT КРИВБАСЗАЛІЗРУДКОМ було залишено без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

Враховуючи, що Підрядник припинив виконання робіт, а Замовник розумів, що вони не будуть виконані в строк, передбачений договором, відповідач листом №59/53-02 від 10.01.2022 повідомив про розірвання договору підряду №1001 від 16.07.2021 на підставі положень пунктів 7.4.2 та 7.4.3 Договору та статті 849 Цивільного кодексу України.

Отже, на думку відповідача, договір, за яким Позивач просить суд зобов`язати сторону Відповідача вчинити дії є розірваним та припиненим на підставі пунктів 7.4.2 та 7.4.3 Договору.

Відповідачем було складено акт 43/53-31 від 09.02.2022, в якому було зафіксовано фактично виконані Позивачем роботи, які не завершились закінченням першого етапу робіт згодженого Договором.

При цьому, пунктом 6.3. Договору передбачено, що після повідомлення замовника про виявлені недоліки в роботі і до їх усунення підрядником робота є неприйнятою замовником. А враховуючи те, що про недоліки в роботі підрядника було повідомлено у відповідності до п. 3.2. Договору шляхом направлення звернення щодо недоліків робіт та їх якості; шляхом складання та направлення замовником акту №43/53-31 від 09.02.2022, то у відповідності до положень п. 6.3. Договору, роботи не могли б вважатись прийнятими навіть у разі завершення підрядником першого етапу робіт передбаченого договором та складання належного акту прийому-виконання робіт.

Допущення Позивачем чисельних порушень виконання робіт та розуміння того, що роботи за Договором не будуть виконані у погоджений Договором строк, стало підставою для розірвання Договору. Відтак, на думку відповідача, доводи Позивача є абсолютно безпідставними, оскільки Договір є розірваним на підставі положень пунктів 7.4.2 та 7.4.3 Договору.

ЗАПЕРЕЧЕННЯ ПОЗИВАЧА НА ВІДЗИВ.

Позивач зазначив, що відповідач не скористався наданим йому правом, передбаченим п.п. 7.4.2., 7.4.3. договору та не звернувся до суду про розірвання спірного договору, тому договір є діючим.

ПОЯСНЕННЯ ТРЕТЬОЇ ОСОБИ.

Третя особа зазначила, що обов`язок оформлення передбачених чинним законодавством документів дозвільного характеру щодо виконання підготовчих та будівельних робіт на об`єкті будівництва може покладено на замовника або підрядника відповідно умов договору будівельного підряду.

ОБСТАВИНИ, ЯКІ Є ПРЕДМЕТОМ ДОКАЗУВАННЯ У СПРАВІ.

Предметом доказування, відповідно до частини 2 статті 76 Господарського процесуального кодексу України, є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Предметом доказування у даній справі є обставини, пов`язані з наявністю підстав для отримання дозволу на виконання будівельних робіт за договором підряду № 1001 від 16.07.2021 по ремонту копра та канатно підтримуючої щогли стовбура ш. Октябрська з усуненням дефектів зазначених в вимірювально-обстежувальному звіті 20052-5088-КМ.ОР

ОБСТАВИНИ СПРАВИ, ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ ПЕРШОЇ ІНСТАНЦІЇ.

Як убачається з матеріалів справи, 06.07.2021 між Акціонерним товариством "Криворізький залізорудний комбінат" (далі - відповідач, замовник) в особі Голови правління Новака Сергія Борисовича, який діє на підставі Статуту підприємства, та Товариством з обмеженою відповідальністю "Долинська стальконструкція" (далі - позивач, підрядник), в особі директора Гнатюка Івана Антоновича, який діє на підставі Статуту підприємства, укладено договір підряду №1001 на виконання ремонтних робіт (далі - договір).

Відповідно п. 1.1 договору підрядник зобов`язується в порядку і на умовах, зазначених у даному договорі, власними силами та на власний ризик виконати за завданням замовника роботи по ремонту копра та канатопідтримуючої щогли стовбура ш."Октябрська" з усуненням дефектів зазначених в вимірювальнообстежувальному звіті №10-20052-5088-КМ. ОР, АТ "Кривбасзалізрудком", відповідно до локальних кошторисів з розрахунком договірної ціни, які погоджуються та підписуються сторонами додатково та є невід`ємною частиною договору (додатки №№ 1,2,3). Замовник зобов`язується створити підрядникові необхідні для виконання даних робіт умови, прийняти виконані роботи і оплатити відповідно до умов договору.

Згідно з п. 2.1 договору вартість робіт, доручених до виконання підрядникові, відповідно до кошторисів з розрахунком договірної ціни становить 19 800 000,00 грн. (дев`ятнадцять мільйонів вісімсот тисяч гривень,00 коп.), у тому числі 3 300 000,00 грн. ПДВ.

Відповідно до п. 2.3 договору оплата замовником вартості виконаних підрядником робіт здійснюється поетапно, за фактом виконаних робіт, на підставі підписання сторонами акту прийому-передачі виконаних робіт, з відстрочкою платежу:

- 20% з відстрочкою 15 календарних днів;

- 80% з відстрочкою 30 календарних днів, за умови наявності зареєстрованої податкової накладної.

Відповідно до п.3.1.-3.2 договору підрядник виконує роботи згідно з ПОР, розробленого та погодженого з замовником; відповідно до локальних кошторисів з розрахунком договірної ціни (Додатки №№ 1 ,2 3), в яких враховані всі додаткові витрати (на відрядження, транспортні витрати, добові та ін.); відомості обсягів робіт та проектної документації у складі: Копер-10-20048-5088КМ1 - 11 арк.; - Щогла-10-20048-2088КМ2 - 5 арк.; - Укосина-10-20048-5088КМ - 5 арк. протягом 150 календарних днів з дати підписання договору та передачі майданчика в роботу. Після демонтажу металоконструкції ріжуться в необхідний габарит та переміщуються на відстань до 500 м. Виготовлення металоконструкцій повинно бути з використанням плазмової різки та напівавтоматів для зварювання. Приймання металоконструкцій здійснюється по фактичній вазі, на комерційних вагах Замовника.

Робота виконується у 2 етапи:

- 1-й етап - роботи в обсязі, необхідному для запуску в роботу 1-ї клітьової машини (демонтаж/монтаж укосини, посилення м/к копра до відм. +58,300 м.) - тривалість виконання робіт - 2 місяці. Безпосередньо роботи по демонтажу/монтажу укосини виконуються в строк не більше 3-4 календарних днів;

- 2-й етап - всі інші роботи згідно відомості обсягів робіт та проектної документації.

Початок робіт фіксується сторонами актом.

Замовник здійснює контроль і технічний нагляд за відповідністю якості, обсягів і вартості виконаних робіт відповідно до проектно-кошторисної документації. При виявленні відхилень або порушень, замовник видає підрядникові рішення про їх усунення або ухвалює рішення щодо припинення робіт на власний розсуд.

Відповідно п. 6.1 договору прийом замовником виконаних підрядником робіт оформлюється актом прийому-передачі виконаних робіт. У випадку, якщо строк виконання робіт перевищує один місяць, сторони укладають щомісячні проміжні акти.

Згідно з п.6.2 договору підрядник до 2-го числа місяця, що слідує за місяцем, у якому були виконані роботи, надає замовникові акт прийому-передачі виконаних робіт. До акту виконаних робіт додатково додається аналіз відповідності даних, заявлених в акті, відповідно додатків:

- "Аналіз відповідності фактичної наявності трудових ресурсів у Підрядника робіт згідно Акту приймання виконаних робіт" (Додаток № 5);

- "Аналіз відповідності тактичної наявності трудових ресурсів у Підрядника робіт згідно відомостями про отримання тим псових перепусток та проходження інструктажу з техніки безпеки" (Додаток № 6).

Згідно з п.6.3 договору при наявності претензій з боку замовника до якості виконаних робіт сторони складають акт, в якому вказується характер неякісно виконаних робіт і строк усунення підрядником недоліків у виконаних роботах. Роботи з усунення недоліків у виконаних роботах здійснюються підрядником за свій рахунок.

У разі виникнення між замовником і підрядником спору з приводу недоліків виконаної роботи або їх причин на вимогу будь-кого з них має бути призначена експертиза. Витрати на проведення експертизи несе підрядник, крім випадків, коли експертизою встановлена відсутність порушень договору підряду або причиною зв`язку між діями підрядника та виявленими недоліками. У цих випадках витрати на проведення експертизи несе сторона, яка вимагала її призначення, а якщо експертизу призначено за погодженням сторін - обидві сторони порівну.

До експертизи залучається відповідна компетентна організація визначена сторонами, якщо експертизу призначено за погодженням сторін або стороною, яка вимагала призначення експертизи.

Уповноважений представник підрядника має право бути присутнім під час проведення експертизи на території замовника. Не перешкоджає проведенню експертизи не прибуття представника підрядника на письмове повідомлення замовником про дату та час проведення експертизи або письмова відмова підрядника від направлення свого представника.

Після повідомлення замовника про виявлені недоліки в роботі і до їх усунення підрядником робота є не прийнятою замовником.

Згідно з п. 8.6 договору у випадку не надання підрядником акту прийому-передачі виконаних робіт у строки, передбачені п. 6.2. даного договору, підрядник сплачує замовникові штраф у розмірі 10% від вартості виконаних робі.

Відповідно п. 11.1 договір вважається укладеним і набуває чинності з моменту його підписання сторонами і діє до повного виконання зобов`язань між сторонами.

За період з 16 липня 2021року по 10 січня 2022 року позивачем виконано робіт на загальну суму 9 588 243 грн. 60 коп. а саме:

- Акт виконаних робіт №1/10 за вересень від 28.09.2021 на суму 2 506 521,60 грн.;

- Акт виконаних робіт №2/10 за жовтень від 29.10.2021 на суму 1 246 172,40 грн.;

- Акт виконаних робіт №3/11 від 29.11.2021 на суму 1 772 092,80 грн.;

- Акт виконаних робіт №4/12 від 24.12.2021 на суму 4 063 456,80 грн.

Позивач зазначає, що, в порушення п. 3.2. договору підряду № 1001 від 16.07.2021 та ст. 11 Закону України Про архітектурну діяльність відповідач не забезпечив технічний нагляд прийому виконаних робіт за спірним договором.

Також позивач вказує, що як встановлено рішенням, Господарського суду Дніпропетровської області 01.08.2022 по справі № 904/838/22, капітальний ремонт шахти "Октябрьська, а саме заміна укосини при виконання робіт повинен бути проект, який пройшов архітектурно-будівельну експертизу, дозвіл на виконання будівельних робіт, в якому повинно бути зазначено суб`єкта господарювання, який проводить технічний нагляд суб`єкта підрядника, який проводить роботи та особа.

В зв`язку з відсутністю вищезазначених документів позивач був змушений зупинити роботи по договору підряду №1001 від 16.07.2021.

Вказане стало причиною звернення позивача до суду.

Вивчивши матеріали справи, надані сторонами докази, заслухавши представників сторін, суд прийшов до висновку про відмову в задоволенні позову на підставі наступного.

Відповідно до ст. 837 Господарського процесуального кодексу України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові.

За частинами першою, третьою статті 843 Цивільного кодексу України у договорі підряду визначається ціна роботи або способи її визначення. Ціна роботи у договорі підряду включає відшкодування витрат підрядника та плату за виконану ним роботу

За змістом частини четвертої статті 844 цього Кодексу якщо виникла необхідність проведення додаткових робіт і у зв`язку з цим істотного перевищення визначеного приблизного кошторису, підрядник зобов`язаний своєчасно попередити про це замовника. Замовник, який не погодився на перевищення кошторису, має право відмовитися від договору підряду. У цьому разі підрядник може вимагати від замовника оплати виконаної частини роботи.

Відповідно до частини першої статті 846 Цивільного кодексу України строки виконання роботи або її окремих етапів встановлюються у договорі підряду.

За частинами першою, другою статті 853 Цивільного кодексу України замовник зобов`язаний прийняти роботу, виконану підрядником відповідно до договору підряду, оглянути її і в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків негайно заявити про них підрядникові. Якщо замовник не зробить такої заяви, він втрачає право у подальшому посилатися на ці відступи від умов договору або недоліки у виконаній роботі.

Якщо ухилення замовника від прийняття виконаної роботи спричинило зміну строку здачі роботи, вважається, що право власності на виготовлену (перероблену) річ перейшло до замовника у момент, коли мало відбутися її передання (ч. 6 ст. 853 Цивільного кодексу України).

Згідно з ст. 854 Господарського процесуального кодексу України якщо договором підряду не передбачена попередня оплата виконаної роботи або окремих її етапів, замовник зобов`язаний сплатити підрядникові обумовлену ціну після остаточної здачі роботи за умови, що роботу виконано належним чином і в погоджений строк або, за згодою замовника, - достроково. Підрядник має право вимагати виплати йому авансу лише у випадку та в розмірі, встановлених договором.

Відповідно до статті 882 Цивільного кодексу України передання та прийняття робіт замовник, який одержав повідомлення підрядника про готовність до передання робіт, виконаних за договором будівельного підряду, або, якщо це передбачено договором, - етапу робіт, зобов`язаний негайно розпочати їх прийняття.

Замовник організовує та здійснює прийняття робіт за свій рахунок, якщо інше не встановлено договором. У прийнятті робіт мають брати участь представники органів державної влади та органів місцевого самоврядування у випадках, встановлених законом або іншими нормативно-правовими актами.

Замовник, який попередньо прийняв окремі етапи робіт, несе ризик їх знищення або пошкодження не з вини підрядника, у тому числі й у випадках, коли договором будівельного підряду передбачено виконання робіт на ризик підрядника.

Передання робіт підрядником і прийняття їх замовником оформляється актом, підписаним обома сторонами. У разі відмови однієї із сторін від підписання акта про це вказується в акті і він підписується другою стороною.

Акт, підписаний однією стороною, може бути визнаний судом недійсним лише у разі, якщо мотиви відмови другої сторони від підписання акта визнані судом обґрунтованими.

Прийняття робіт може здійснюватися після попереднього випробування, якщо це передбачено договором будівельного підряду або випливає з характеру робіт. У цьому випадку прийняття робіт може здійснюватися лише у разі позитивного результату попереднього випробування.

Замовник має право відмовитися від прийняття робіт у разі виявлення недоліків, які виключають можливість використання об`єкта для вказаної в договорі мети та не можуть бути усунені підрядником, замовником або третьою особою.

Частинами 1,2 ст. 193 ГК України визначено, що суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться. Кожна сторона повинна вжити усіх заходів, необхідних для належного виконання нею зобов`язання, враховуючи інтереси другої сторони та забезпечення загальногосподарського інтересу. Порушення зобов`язань є підставою для застосування господарських санкцій, передбачених цим Кодексом, іншими законами або договором.

Відповідно до ст. 525, 526 ЦК України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Згідно з ч. 1 ст. 530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Договір є обов`язковим для виконання сторонами (ст. 629 ЦК України).

Пунктом 11.4. договору встановлено, що даний договір може бути розірваним замовником достроково в порядку, передбаченому п. 7.4.2. і п. 7.4.3. договору.

Ці пункти передбачають, що замовник має право розірвати в односторонньому порядку договір і вимагати відшкодування збитків, у випадку, якщо підрядник у строк, визначений даним договором не розпочав виконання робіт або виконує роботу з порушенням календарного плану, не забезпечує на місці виконання робіт виконання необхідних заходів щодо техніки безпеки або пожежної безпеки.

Якщо під час виконання роботи стане очевидним, що вона не буде виконана належним чином, замовник має право призначити підрядникові строк ля усунення недоліків, а у випадку невиконання підрядником даної вимоги розірвати договір - вимагати відшкодування збитків або доручити виправлення роботи іншій особі за рахунок підрядника.

Як зазначив відповідач, у зв`язку з відсутністю розрахунків позивача із субпідрядником, останній припинив відвантаження виготовлених металоконструкцій, що призвело до зупинення виконання робіт за договором.

У зв`язку з тим, що підрядник припинив виконання робіт, відповідач скористався своїм правом на розірвання договору в односторонньому порядку та листом №59/53-02 від 10.01.2022 повідомив позивача про розірвання договору підряду №1001 від 16.07.2021 на підставі положень п.п. 7.4.2, 7.4.3, п.11.4. Договору та статті 849 Цивільного кодексу України.

Щодо обраного позивачем способу захисту.

Суд зазначає, що стаття 15 Цивільного кодексу України передбачає право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа також має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

У рішенні Конституційного Суду України № 18-рп/2004 від 01.12.2004 (справа про охоронюваний законом інтерес) визначено поняття "охоронюваний законом інтерес", що вживається в частині першій статті 4 Цивільного процесуального кодексу України та інших законах України у логічно-смисловому зв`язку з поняттям "права", яке треба розуміти як прагнення до користування конкретним матеріальним та/або нематеріальним благом, як зумовлений загальним змістом об`єктивного і прямо не опосередкований у суб`єктивному праві простий легітимний дозвіл, що є самостійним об`єктом судового захисту та інших засобів правової охорони з метою задоволення індивідуальних і колективних потреб, які не суперечать Конституції і законам України, суспільним інтересам, справедливості, добросовісності, розумності та іншим загальноправовим засадам.

При цьому дослідження факту наявності охоронюваного законом інтересу на момент звернення до суду з відповідним позовом повинно здійснюватися у взаємозв`язку з визначенням, чи відповідає обраний позивачем спосіб захисту порушеного інтересу тим, що передбачені законодавством, та чи забезпечить такий спосіб захисту відновлення порушеного охоронюваного законом інтересу позивача, який, в свою чергу, не повинен суперечити Конституції і законам України, суспільним інтересам, справедливості, добросовісності, розумності та іншим загальноправовим засадам.

Таким чином, важливою умовою застосування судом певного способу захисту права або охоронюваного законом інтересу є його належність - встановлення судом тих обставин, що вжиття обраного позивачем способу захисту спроможне поновити порушені права або охоронювані законом інтереси особи, що звертається до суду з відповідним позовом.

Під захистом права розуміється державно-примусова діяльність, спрямована на відновлення порушеного права суб`єкта правовідносин та забезпечення виконання юридичного обов`язку зобов`язаною стороною. Спосіб захисту може бути визначено як концентрований вираз змісту (суті) міри державного примусу, за допомогою якого відбувається досягнення бажаного для особи, право чи інтерес якої порушені, правового результату.

Способи захисту цивільного права чи інтересу - це визначені законом матеріально-правові заходи охоронного характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав, інтересів і вплив на правопорушника і такі способи мають бути доступними й ефективними. Особа, права якої порушено, може скористатися не будь-яким, а цілком конкретним способом захисту свого права. Переважно, спосіб захисту порушеного права прямо визначається спеціальним законом і регламентує конкретні цивільні правовідносини. Застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Це право чи інтерес суд має захистити у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам. Вимога захисту цивільного права чи інтересу має забезпечити їх поновлення, а у разі неможливості такого поновлення - гарантувати особі отримання відповідного відшкодування. Зазначені правові позиції неодноразово висловлювалась Великою Палатою Верховного Суду і Верховним Судом, та узагальнено викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 31.08.2021 у справі № Спосіб захисту втілює безпосередню мету, якої прагне досягти суб`єкт захисту (позивач), вважаючи, що таким чином буде припинено порушення (чи оспорювання) його прав, він компенсує витрати, що виникли у зв`язку з порушенням його прав, або в інший спосіб нівелює негативні наслідки порушення його прав.

Надаючи правову оцінку належності обраного зацікавленою особою способу захисту, судам належить зважати і на його ефективність з точки зору статті 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція). Так, у рішенні від 15.11.1996 у справі "Чахал проти Об`єднаного Королівства" Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) зазначив, що згадана норма гарантує на національному рівні ефективні правові засоби для здійснення прав і свобод, що передбачаються Конвенцією, незалежно від того, яким чином вони виражені в правовій системі тієї чи іншої країни. Суть цієї статті зводиться до вимоги надати людині такі міри правового захисту на національному рівні, що дозволили б компетентному державному органові розглядати по суті скарги на порушення положень Конвенції й надавати відповідний судовий захист, хоча держави- учасниці Конвенції мають деяку свободу розсуду щодо того, яким чином вони забезпечують при цьому виконання своїх зобов`язань. Крім того, ЄСПЛ указав на те, що за деяких обставин вимоги статті 13 Конвенції можуть забезпечуватися всією сукупністю засобів, що передбачаються національним правом.

Стаття 13 Конвенції вимагає, щоб норми національного правового засобу стосувалися сутності "небезпідставної заяви" за Конвенцією та надавали відповідне відшкодування. Зміст зобов`язань за статтею 13 Конвенції також залежить від характеру скарги заявника за Конвенцією. Тим не менше засіб захисту, що вимагається зазначеною статтею, повинен бути ефективним як у законі, так і на практиці, зокрема у тому сенсі, щоб його застосування не було ускладнено діями або недоглядом органів влади відповідної держави (пункт 75 рішення ЄСПЛ у справі "Афанасьєв проти України" від 05.04.2005 (заява № 38722/02).

Додатково, в контексті обраного способу захисту, розглядаючи справу, суд має з`ясувати: 1) з яких саме правовідносин сторін виник спір; 2) чи передбачений обраний позивачем спосіб захисту законом або договором; 3) чи передбачений законом або договором ефективний спосіб захисту порушеного права позивача; 4) чи є спосіб захисту, обраний позивачем, ефективним для захисту його порушеного права у спірних правовідносинах. Якщо суд дійде висновку, що обраний позивачем спосіб захисту не передбачений законом або договором та/або є неефективним для захисту порушеного права позивача у цих правовідносинах, позовні вимоги останнього не підлягають задоволенню (пункт 43 постанови Великої Палати Верховного Суду від 19.01.2021 у справі № 916/1415/19).

Водночас ефективність позовної вимоги має оцінюватися, виходячи з обставин справи та залежно від того, чи призведе задоволення такої вимоги до дійсного захисту інтересу позивача без необхідності повторного звернення до суду (принцип процесуальної економії).

Таким чином, під ефективним засобом (способом) слід розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект. Тому ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права, бути адекватним наявним обставинам.

Крім того, Велика Палата Верховного Суду неодноразово звертала увагу на те, що застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам. Подібні висновки сформульовані, зокрема, у постановах Великої Палати Верховного Суду від 05.06.2018 у справі № 338/180/17 (провадження № 14-144цс18), від 11.09.2018 у справі № 905/1926/16 (провадження № 12-187гс18), від 30.01.2019 у справі № 569/17272/15-ц (провадження № 14-338цс18), від 02.07.2019 у справі № 48/340 (провадження № 12-14звг19), від 22.10.2019 у справі № 923/876/16 (провадження № 12-88гс19) та інших.

Застосування судом того чи іншого способу захисту має призводити до відновлення порушеного права позивача без необхідності повторного звернення до суду. Судовий захист повинен бути повним та відповідати принципу процесуальної економії, тобто забезпечити відсутність необхідності звернення до суду для вжиття додаткових засобів захисту. Такі висновки сформульовані в постановах Великої Палати Верховного Суду від 22.09.2020 у справі № 910/3009/18 (провадження № 12-204гс19, пункт 63), від 19.01.2021 у справі № 916/1415/19 (провадження № 12-80гс20, пункт 6.13), від 16.02.2021 у справі № 910/2861/18 (провадження № 12-140гс19, пункт 98).

Обрання позивачем неналежного способу захисту своїх прав є самостійною підставою для відмови в позові (пункт 52 постанови Великої Палати Верховного Суду від 02.02.2021 у справі № 925/642/19, пункт 99 постанови Великої Палаьи Верховного Суду від 06.04.2021 у справі № 910/10011/19).

В даному випадку позивач просить зобов`язати Акціонерне товариство "Криворізький залізорудний комбінат" отримати дозвіл на виконання будівельних робіт за договором підряду № 1001 від 16.07.2021 по ремонту копра та канатно підтримуючої щогли стовбура ш. Октябрська з усуненням дефектів зазначених в вимірювально-обстежувальному звіті 20052-5088-КМ.ОР.

При цьому, спосіб захисту, обраний позивачем, не передбачений законом чи договором, крім того, задоволення позовних вимог не призведе до захисту права позивача, таке рішення не може бути виконане у примусовому порядку, оскільки відсутній механізм його виконання.

Неправильно обраний спосіб захисту зумовлює прийняття рішення про відмову в задоволенні позову незалежно від інших встановлених судом обставин (правова позиція, що викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 29.09.2020 у справі № 378/596/16-ц).

На підставі викладеного суд приходить до висновку про відмову в задоволенні позовних вимог.

Щодо обґрунтування кожного доказу суд зазначає наступне.

Статтею 129 Конституції України визначено принципи рівності усіх учасників процесу перед законом і судом, змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, як одні з основних засад судочинства.

Отже, будь-яке рішення господарського суду повинно прийматися з дотриманням цих принципів, які виражені також у статтях Господарського процесуального кодексу України.

Згідно статті 13 Господарського процесуального кодексу України, судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень (частина 1 статті 74 Господарського процесуального кодексу України).

За частиною 2 статті 74 Господарського процесуального кодексу України у разі посилання учасника справи на невчинення іншим учасником справи певних дій або відсутність певної події, суд може зобов`язати такого іншого учасника справи надати відповідні докази вчинення цих дій або наявності певної події. У разі ненадання таких доказів суд може визнати обставину невчинення відповідних дій або відсутності події встановленою.

Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів (частина 4 статті 74 Господарського процесуального кодексу України).

Обов`язок доказування, а отже, і подання доказів відповідно до статті 74 Господарського процесуального кодексу України покладено на сторони та інших учасників справи, однак, не позбавляє суд, у випадку, передбаченому статтею 74 Господарського процесуального кодексу України, витребувати у сторони ті чи інші докази.

На підставі статті 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Отже, встановивши наявність в особи, яка звернулася з позовом, суб`єктивного матеріального права або охоронюваного законом інтересу, на захист яких подано позов, суд з`ясовує наявність чи відсутність факту порушення або оспорення і, відповідно, ухвалює рішення про захист порушеного права або відмовляє позивачеві у захисті.

СУДОВІ ВИТРАТИ.

За змістом статті 129 Господарського процесуального кодексу України за результатами розгляду справи здійснюється розподіл судових витрат.

З урахуванням положень статті 129 Господарського процесуального кодексу України, судовий збір покладається на позивача.

Керуючись ст.ст. 2, 46, 73, 74, 76, 77-79, 86, 91, 129, 233, 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд, -

В И Р І Ш И В:

В задоволенні позову Товариства з обмеженою відповідальністю "Долинська стальконструкція" до Акціонерного товариства "Криворізький залізорудний комбінат", Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача: Державна інспекція архітектури та містобудування України, про зобов`язання вчинити певні дії відмовити.

Судові витрати покласти на позивача.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Центрального апеляційного господарського суду протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складено та підписано 19.07.2023.

Суддя Н.Г. Назаренко