ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
______________________________________________________________________
УХВАЛА

13 липня 2023 року м. ХарківСправа № 922/2383/16

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Сальнікової Г.І.

без виклику представників сторін

розглянувши матеріали справи

за позовом Керівника Харківської місцевої прокуратури № 1 Харківської області
до 1. Харківської міської ради 2. Товариства з обмеженою відповідальністю "Атмос" за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача - Департамент земельних відносин Харківської міської ради
про визнання недійсними рішень.

ВСТАНОВИВ:

Рішенням господарського суду Харківської області від 28.01.2019 позовні вимоги в частині визнання незаконним та скасування пункту 12.1 Додатку до рішення 40 сесії Харківської міської ради 6 скликання "Про надання дозволу юридичним та фізичним особам на розробку технічної документації із землеустрою щодо встановлення меж земельної ділянки в натурі для експлуатації та обслуговування будівель та споруд" від 24 червня 2015 року № 1912/15 та пункту 5.1 Додатку до рішення 2 сесії Харківської міської ради 7 скликання "Про надання юридичним та фізичним особам дозволу на розробку технічної документації із землеустрою щодо встановлення меж земельної ділянки в натурі для експлуатації та обслуговування будівель та споруд" від 23 грудня 2015 року №43/15 задоволено.

Визнано незаконним та скасовано пункт 12.1 Додатку до рішення 40 сесії Харківської міської ради 6 скликання "Про надання дозволу юридичним та фізичним особам на розробку технічної документації із землеустрою щодо встановлення меж земельної ділянки в натурі для експлуатації та обслуговування будівель та споруд" від 24 червня 2015 року № 1912/15 та пункту 5.1 Додатку до рішення 2 сесії Харківської міської ради 7 скликання "Про надання юридичним та фізичним особам дозволу на розробку технічної документації із землеустрою щодо встановлення меж земельної ділянки в натурі для експлуатації та обслуговування будівель та споруд" від 23 грудня 2015 року №43/15.

Стягнуто з Харківської міської ради (61003, м. Харків, м-н Конституції, 7, ) на користь прокуратури Харківської області (код 02910108, банк отримувач: Державна казначейська служба України м. Київ, код 820172, рахунок 7171, код класифікації видатків бюджету - 2800) 1378,00 грн. витрат зі сплати судового збору.

27.02.2019 на примусове виконання рішення господарського суду Харківської області від 28.01.2019 видано відповідний наказ.

10.07.2023 в системі діловодства господарського суду Харківської області від Харківської обласної прокуратури зареєстровано заяву про ухвалення додаткового рішення (вх. №17824), в якій заявник просить суд ухвалити додаткове рішення та стягнути з Харківської міської ради та Товариства з обмеженою відповідальністю "Атмос" на користь Харківської обласної прокуратури понесені судові витрати зі сплати судового збору за подання касаційної скарги на постанову Харківського апеляційного господарського суду від 14.12.2016 у справі №922/2383/16, сплаченого на підставі платіжного доручення №40 від 20.01.2017 у розмірі 1653,60 грн.

Дослідивши вказану заяву судом встановлено, що така подана без дотримання вимог частини 2 статті 170 ГПК України та підлягає поверненню заявнику без розгляду з огляду на наступне.

Згідно з пунктом 3 частини 1 статті 244 ГПК України суд, що ухвалив рішення, може за заявою учасників справи чи з власної ініціативи ухвалити додаткове рішення, якщо судом не вирішено питання про судові витрати.

Відповідно до частини 3 статті 244 ГПК України додаткове судове рішення ухвалюється в тому самому порядку, що й судове рішення.

У частині 1, 3 статті 169 ГПК України передбачено, що при розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань. Заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлений, він встановлюється судом.

Статтею 170 ГПК України встановлено загальні вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання, заперечення.

Так, згідно з частиною 1 статті 170 ГПК України будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити:

1) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву, клопотання або заперечення, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), вказівку на статус фізичної особи - підприємця (для такої фізичної особи), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України;

2) найменування суду, до якого вона подається;

3) номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів), якщо заява (клопотання, заперечення) подається після постановлення ухвали про відкриття провадження у справі;

4) зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника;

5) підстави заяви (клопотання, заперечення);

6) перелік документів та інших доказів (за наявності), що додаються до заяви (клопотання, заперечення);

7) інші відомості, які вимагаються цим Кодексом.

Згідно з частиною 2 статті 170 ГПК України письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником. До заяви, скарги, клопотання чи заперечення, які подаються на стадії виконання судового рішення, в тому числі в процесі здійснення судового контролю за виконанням судових рішень, додаються докази їх надіслання (надання) іншим учасникам справи (провадження).

Порядок надання послуг поштового зв`язку, права та обов`язки операторів поштового зв`язку і користувачів послуг поштового зв`язку визначають Правила надання послуг поштового зв`язку, затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 №270, які регулюють відносини між ними.

Відповідно до пункту 61 Правил надання поштового зв`язку, у разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв`язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові. На примірнику опису, що видається відправникові, працівник поштового зв`язку повинен зазначити номер поштового відправлення. За бажанням відправника на примірнику опису, що вкладається до поштового відправлення, вартість предметів може не зазначатися.

Отже, належним доказом направлення копії заяви про ухвалення додаткового рішення з додатками учасникам справи є розрахунковий документ та опис вкладення у цінний лист з поіменним переліком документів, видані відправникові поштового відправлення.

Статтею 41 ГПК України унормовано, що у справах позовного провадження учасниками справи є сторони та треті особи. У справах можуть також брати участь органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

З матеріалів справи вбачається, що до господарського суду Харківської області надійшла позовна заява керівника Харківської місцевої прокуратури № 1 в інтересах держави до відповідачів: 1. Харківської міської ради; 2. Товариства з обмеженою відповідальністю "Атмос" про визнання недійсними рішень. Поряд з цим, матеріали справи свідчать, що ухвалою господарського суду Харківської області від 26.09.2016 залучено до участі у справі в якості третьої особи, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідачів - Департамент земельних відносин Харківської міської ради (61003, м. Харків, вул. Квітки-Основ`яненка, 7, ).

Таким чином, одним із учасників справи є Департамент земельних відносин Харківської міської ради як третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідачів.

З поданої заяви про ухвалення додаткового рішення вбачається зазначення про подання доказів направлення вказаної заяви на адресу інших учасників справи.

З матеріалів заяви про ухвалення додаткового рішення слідує, що в якості доказів направлення зазначеної заяви на адресу учасників справи заявником було представлено суду описи вкладення у цінний лист, фіскальні чеки та поштові накладні АТ "Укрпошта" від 06.07.2023 на ім`я Харківської міської ради та Товариства з обмеженою відповідальністю "Атмос".

Натомість матеріали заяви не містять доказів направлення відповідної заяви на адресу іншого учасника справи - Департаменту земельних відносин Харківської міської ради (61003, м. Харків, вул. Квітки-Основ`яненка, 7).

Суд зауважує, що неподання доказів повідомлення усіх учасників справи про звернення з означеною заявою порушує процесуальні права цих учасників, принципи рівності та змагальності сторін, закріплені у статті 2 ГПК України, про що також було зазначено в ухвалі господарського суду Харківської області від 21.06.2023 у даній справі.

Наведена обставина свідчать про те, що подана на розгляд заява не відповідає положенням частини 2 статті 170 ГПК України, а тому підлягає поверненню заявнику без розгляду на підставі частини 4 статті 170 ГПК України.

Статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" передбачено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Креуз проти Польщі" від 19.06.2001 зазначено, що право на суд може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави. Гарантуючи сторонам право доступу до суду для визначення їхніх "цивільних прав та обов`язків", пункт 1 статті 6 Конвенції залишає державі вільний вибір засобів, що використовуватимуться для досягнення цієї мети, але в той час, коли договірні держави мають можливість відхилення від дотримання вимог Конвенції щодо цього, остаточне рішення з дотримання вимог Конвенції залишається за судом.

Отже, наслідки застосування процесуальних положень статті 170 ГПК України для учасників справи є передбачуваними, а тому відповідають принципу юридичної визначеності.

Імперативними приписами частини 4 статті 170 ГПК України визначено, що суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

На підставі викладеного, заява про ухвалення додаткового рішення підлягає поверненню заявнику без розгляду.

Водночас суд звертає увагу заявника на те, що після усунення обставин, що стали підставою для повернення заяви про ухвалення додаткового рішення без розгляду, останній має право звернутися до суду із відповідною заявою повторно.

Керуючись ст. 170, 232-235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Повернути Харківській обласній прокуратурі заяву про ухвалення додаткового рішення (вх.№17824 від 10.07.2023) без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з дати підписання та може бути оскаржена відповідно до статті 255-257 ГПК України.

Ухвалу підписано 13.07.2023 р.

Суддя Г.І. Сальнікова

Веб-адреса сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію по справі - http://reyestr.court.gov.ua.