ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ДОНЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
_____________________________________________________________________________
У Х В А Л А

19.07.2023р. Справа № 905/1977/21

Господарський суд Донецької області у складі судді Величко Н.В.

при секретарі судового засідання Зеленського Б.О., -

розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали

за заявою Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків (код ЄДРПОУ ВП 43968079), № 2737-5-32-00-13-01-01 від 01.06.2023

про визнання кредиторських вимог на суму 1232093,30 грн. боргу та 5368,00 грн. судового збору, -

ініціюючий кредитор: Товариство з обмеженою відповідальністю "ДЕТ-ЮА" (),

боржник: Товариство з обмеженою відповідальністю "ДТЕК ДОБРОПІЛЛЯВУГІЛЛЯ" (),

про банкрутство, -

ліквідатор: арбітражний керуючий Курбанов Назім Вахід-Огли (свідоцтво № 1062 від 19.06.2013), -

за участю представників

від заявника: Колодка Б.О. (в режимі відеоконференції),

інші учасники не з`явились, -

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Господарського суду Донецької області на стадії ліквідаційної процедури знаходиться справа № 905/1977/21 про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "ДТЕК ДОБРОПІЛЛЯВУГІЛЛЯ", ліквідатором боржника призначено арбітражного керуючого Курбанова Назіма Вахід-Огли (свідоцтво № 1062 від 19.06.2013).

Оприлюднено на офіційному веб-порталі судової влади України повідомлення про визнання банкрутом і відкриття ліквідаційної процедури Товариства з обмеженою відповідальністю "ДТЕК ДОБРОПІЛЛЯВУГІЛЛЯ" (№ 69364 від 12.10.2022).

Східним міжрегіональним управлінням ДПС по роботі з великими платниками податків подано заяву № 2737-5-32-00-13-01-01 від 01.06.2023 про збільшення розміру кредиторських вимог, в якій просить визнати кредиторські вимоги до боржника у сумі 1232093,30 грн. боргу та 5368,00 грн. судового збору та включити їх до реєстру вимог кредиторів у наступній черговості: перша черга 5368,00 грн., друга черга 1231073,30 грн., шоста черга 1020,00 грн.

Подача кредитором заяв про збільшення розміру кредиторських вимог Кодексом України з процедур банкрутства не передбачена, тому подану Східним міжрегіональним управлінням ДПС по роботі з великими платниками податків заяву № 2737-5-32-00-13-01-01 від 01.06.2023 суд кваліфікує як заяву з поточними вимогами до боржника.

Ухвалою суду від 23.06.2023 залишено без руху заяву Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків № 2737-5-32-00-13-01-01 від 01.06.2023, встановлено заявнику п`ятиденний строк з дня отримання цієї ухвали на усунення недоліків заяви у наступний спосіб: навести виклад обставин, що підтверджують вимоги до боржника, та їх обґрунтування, у тому числі щодо вимог з податку на додану вартість із вироблених в Україні товарів (робіт, послуг) у розмірі 1020,00 грн.; надати акт перевірки № 2/-32-00-04-01-01-01-37014600 від 06.01.2023.

28.06.2023 через підсистему «Електронний суд» надійшло клопотання/заява на виконання вимог ухвали суду про залишення заяви без руху, згідно з якою Східним міжрегіональним управлінням ДПС по роботі з великими платниками податків надано копію акту перевірки № 2/-32-00-04-01-01-01-37014600 від 06.01.2023 та викладено обставини, що підтверджують вимоги до боржника з податку на додану вартість.

Ухвалою від 29.06.2023 прийнято до розгляду заяву Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків № 2737-5-32-00-13-01-01 від 01.06.2023 та призначено судове засідання на 19.07.2023 у приміщенні суду, явку заявника, ліквідатора, кредиторів у судове засідання визнано не обов`язковою.

На виконання розпорядження голови суду від 30.01.2023 № 1-р «Про відправку вихідної кореспонденції» вказана ухвала надіслана заявнику, кредиторам та ліквідатору електронною поштою, додатково оприлюднено відповідне оголошення на офіційній сторінці Господарського суду Донецької області веб-порталу «Судова влада України».

Всі процесуальні акти суду у цій справі оприлюднено у Єдиному державному реєстрі судових рішень офіційного веб-порталу Судова влада України в мережі Інтернет, відомості якого є відкритими для безоплатного цілодобового доступу відповідно до Закону України "Про доступ до судових рішень".

На переконання суду, сторона, яка приймає участь у судовому процесі, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Господарський суд вважає, що ним, в межах наданих повноважень вжиті всі можливі заходи для повідомлення учасників судового процесу про хід справи № 905/1977/21 та створені належні умови в реалізації ними прав, передбачених Господарським процесуальним кодексом України.

Від ліквідатора боржника надійшло повідомлення від 11.07.2023 № 02-04/54 про розгляд кредиторських вимог, за змістом якого вимоги Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків ліквідатор категорично заперечує у повному обсязі, посилаючись на дію мораторію на нарахування штрафних санкцій, у тому числі щодо зобов`язань зі сплати податків і зборів.

Через підсистему «Електронний суд» 12.07.2023 надійшла заява представника Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків Колодка Богдана Олеговича про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів, яка відповідно до ухвали господарського суду від 17.07.2023 задоволена.

У судове засідання 19.07.2023 представники кредиторів боржника та ліквідатор не з`явились. Представник заявника в режимі відеоконференції грошові вимоги до боржника підтримав.

Відповідно до ч.1 ст. 202 Господарського процесуального кодексу України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті.

Частиною 1 статті 2 Кодексу України з процедур банкрутства передбачено, що провадження у справах про банкрутство регулюється цим Кодексом, Господарським процесуальним кодексом України, іншими законами України.

Законодавцем у справах про банкрутство обов`язок доказування обґрунтованості вимог кредитора певними доказами покладено на заявника грошових вимог. Надані кредитором докази мають відповідати засадам належності (стаття 76 ГПК України), допустимості (стаття 77 ГПК України), достовірності (стаття 78 ГПК України) та вірогідності (стаття 79 ГПК України).

Завданням господарського суду є перевірка заявлених до боржника грошових вимог кредиторів, які можуть підтверджуватися первинними документами (угодами, накладними, рахунками, актами виконаних робіт тощо), що свідчать про цивільно-правові відносини сторін та підтверджують заборгованість боржника перед кредитором, та/або рішенням юрисдикційного органу, до компетенції якого віднесено вирішення такого спору. Господарський суд зобов`язаний перевірити та надати правову оцінку усім вимогам кредиторів до боржника незалежно від факту їх визнання чи відхилення боржником.

За змістом заяви № 2737-5-32-00-13-01-01 від 01.06.2023 Східне міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платниками податків просить визнати кредиторські вимоги до боржника у сумі 1232093,30 грн. боргу та 5368,00 грн. судового збору. Вимоги ґрунтуються на наявності у боржника податкової заборгованості:

- з єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування у розмірі 1231073,30 грн., що виникла у зв`язку з несплатою підприємством самостійно нарахованих сум з терміном сплати 09.02.2023 та 10.05.2023,

- з податку на додану вартість із вироблених в Україні товарів (робіт, послуг) у розмірі 1020,00 грн., що виникла у зв`язку з несплатою підприємством донарахованих штрафних санкцій за актом перевірки № 2/-32-00-04-01-01-01-37014600 від 06.01.2023 визначених податковим повідомленням-рішенням № 193/32-00-04-01-01-01-09-37014600 від 14.03.2023.

На підтвердження вимог надано суду: витяг з ІКП по єдиному соціальному внеску, нарахованому роботодавцями на суми заробітної плати, винагороди за договором ЦИХ, допомоги по тимчасовій непрацездатності та допомоги у зв`язку з вагітністю та пологами з 01.01.2023; витяг з ІКП з податку на додану вартість із вироблених в Україні товарів (робіт, послуг) з 01.01.2023 по 10.05.2023; копія податкового розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податків-фізичних осіб і сум отриманого з них податку, а також сум нарахованого єдиного внеску № від 08.02.2023; копія податкового розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податків фізичних осіб і сум отриманого з них податку, а також сум нарахованого єдиного внеску № від 07.04.2023; копію податкового повідомлення-рішення № 193/32-00-04-01-01-01-09-37014600 від 14.03.2023 з доказами направлення, акт перевірки № 2/-32-00-04-01-01-01-37014600 від 06.01.2023.

Розглянувши заяву Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про грошові вимоги до боржника на суму 1232093,30 грн. і матеріали справи № 905/1977/21, суд виходить з наступного:

Податкове зобов`язання це сума коштів, яку платник податків, у тому числі податковий агент, повинен сплатити до відповідного бюджету або на єдиний рахунок як податок або збір на підставі, в порядку та строки, визначені податковим законодавством (у тому числі сума коштів, визначена платником податків у податковому векселі та не сплачена в установлений законом строк), та/або сума коштів, сформована за рахунок податкових пільг, що були використані платником податків не за цільовим призначенням чи з порушенням порядку їх надання, встановленим цим Кодексом та/або Митним кодексом України (пп.14.1.156 ст.14 Податкового кодексу України).

Стаття 57 Податкового кодексу України регулює строки сплати податкового зобов`язання: за загальним правилом платник податків зобов`язаний самостійно сплатити суму податкового зобов`язання, зазначену у поданій ним податковій декларації, протягом 10 календарних днів, що настають за останнім днем відповідного граничного строку, передбаченого цим Кодексом для подання податкової декларації, крім випадків, встановлених цим Кодексом (пункт 57.1 статті 57); у разі визначення грошового зобов`язання контролюючим органом за підставами, зазначеними у підпунктах 54.3.1 - 54.3.6 пункту 54.3 статті 54 цього Кодексу, платник податків зобов`язаний сплатити нараховану суму грошового зобов`язання протягом 10 робочих днів, що настають за днем отримання податкового повідомлення-рішення, крім випадків, коли протягом такого строку такий платник податків розпочинає процедуру оскарження рішення контролюючого органу; у разі оскарження рішення контролюючого органу про нараховану суму грошового зобов`язання платник податків зобов`язаний самостійно погасити узгоджену суму, а також пеню та штрафні санкції за їх наявності протягом 10 робочих днів, наступних за днем такого узгодження (пункт 57.3 статті 57 ПК України).

Відповідно до п. 42.2 ст.42 Податкового кодексу України документи вважаються належним чином врученими, якщо вони надіслані у порядку, визначеному пунктом 42.4 цієї статті, надіслані за адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) платника податків рекомендованим листом з повідомленням про вручення або особисто вручені платнику податків (його представнику).

Пунктом 42.5. статті 42 Податкового кодексу України встановлено, що у разі якщо платник податків не подав заяву про бажання отримувати документи через електронний кабінет, листування з платником податків здійснюється шляхом надіслання за адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) платника податків рекомендованим листом з повідомленням про вручення або особисто вручаються платнику податків (його представнику).

У разі якщо пошта не може вручити платнику податків документ у зв`язку з відсутністю за місцезнаходженням посадових осіб платника податків, їхньою відмовою прийняти документ, незнаходження фактичного місця розташування (місцезнаходження) платника податків або з інших причин, документ вважається врученим платнику податків у день, зазначений поштовою службою в повідомленні про вручення із зазначенням причини невручення.

Пунктом 14.1.175 статті 14 цього Кодексу передбачено, що податковий борг - це сума узгодженого грошового зобов`язання (з урахуванням штрафних санкцій за їх наявності), але не сплаченого платником податків у встановлений цим Кодексом строк, а також пеня, нарахована на суму такого грошового зобов`язання.

Згідно з пунктом 38.1 статті 38 Податкового кодексу України виконанням податкового обов`язку визнається сплата в повному обсязі платником відповідних сум податкових зобов`язань у встановлений податковим законодавством строк.

Стаття 61 Податкового кодексу України передбачає, що контроль за правильністю нарахування, повнотою і своєчасністю сплати податків і зборів покладено на органи фіскальної служби.

За даними Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб та громадських формувань ТОВ «ДТЕК ДОБРОПІЛЛЯВУГІЛЛЯ» з 27.10.2010 перебуває на обліку як платник податків у Східному міжрегіональному управлінні ДПС по роботі з великими платниками податків (далі за текстом СМУ ДПС ВПП).

Ухвалою Господарського суду Донецької області від 08.12.2021 відкрито провадження у справі № 905/1977/21 про банкрутство ТОВ "ДТЕК ДОБРОПІЛЛЯВУГІЛЛЯ"; введено мораторій на задоволення вимог кредиторів; введено процедуру розпорядження майном боржника.

Постановою господарського суду від 12.10.2022 процедуру розпорядження майном у справі № 905/1977/21 про банкрутство ТОВ "ДТЕК ДОБРОПІЛЛЯВУГІЛЛЯ" та повноваження розпорядника майна боржника-арбітражного керуючого Курбанова Назіма Вахід-Огли - припинено. ТОВ "ДТЕК ДОБРОПІЛЛЯВУГІЛЛЯ" визнано банкрутом та відкрито ліквідаційну процедуру строком на 12 (дванадцять) місяців, призначено ліквідатора.

ТОВ "ДТЕК ДОБРОПІЛЛЯВУГІЛЛЯ" подано 08.12.2022 до СМУ ДПС ВПП засобами електронного зв`язку податкову декларацію з податку на додану вартість за жовтень 2022 року, яка зареєстрована 09.12.2022 за № .

З поданих документів відомо, СМУ ДПС ВПП проведено камеральну перевірку ТОВ «ДТЕК ДОБРОПІЛЛЯВУГІЛЛЯ» з питання несвоєчасного подання податкової декларації з податку на додану вартість за жовтень 2022 року, за наслідками якої складено Акт перевірки № 2/-32-00-04-01-01-01-37014600 від 06.01.2023 та встановлено порушення вимог підпункту 49.18.1 пункту 49.18 статті 49 Податкового кодексу України в частині несвоєчасного подання податкової декларації з податку на додану вартість за жовтень 2022 року.

Докази надсилання/вручення цього Акта перевірки платнику податків в матеріалах справи відсутні.

СМУ ДПС ВПП на підставі акта перевірки № 2/-32-00-04-01-01-01-37014600 від 06.01.2023 складено податкове повідомлення-рішення № 193/32-00-04-01-01-01-09-37014600 від 14.03.2023, яким встановлено, що граничний термін подання податкової декларації з податку на додану вартість за жовтень 2022 року 21.11.2022, фактично податкову декларацію подано 09.12.2022 (зареєстрована за № ); період фінансово-господарської діяльності платника податків, при здійсненні якої вчинено ці порушення жовтень 2022 року; платником податків заперечень, письмових пояснень та додаткових документів не надано. На підставі підпункту 54.3.3 пункту 54.3 статті 54, абзацу 2 пункту 120.1 статті 120 Податкового кодексу України застосовано штрафні (фінансові) санкції (штрафи) у сумі 1020,00 грн. за платежем «Податок на додану вартість із вироблених в Україні товарів (робіт, послуг).

Податкове повідомлення-рішення надіслано ТОВ "ДТЕК ДОБРОПІЛЛЯВУГІЛЛЯ" 15.03.2023 рекомендованою поштою (ідентифікатор відправлення № 149), проте останнім не отримано. Згідно відомостей відстеження поштового відправлення офіційного сайта АТ Укрпошта, відправлення у точці видачі/доставки (85004 м.Добропілля Україна) 18.03.2023, повернення за зворотною адресою: Адресат відсутній за вказаною адресою.

В силу приписів пункту 42.5. статті 42 Податкового кодексу України податкове повідомлення-рішення № 193/32-00-04-01-01-01-09-37014600 від 14.03.2023 вважається врученим платнику податків у день, зазначений поштовою службою в повідомленні про вручення із зазначенням причини невручення - 18.03.2023.

Матеріали справи не містять і сторонами не подавалось доказів оскарження в адміністративному або судовому порядку податкового повідомлення-рішення.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно підпункту 20.1.4 пункту 20.1. статті 20 Податкового кодексу України (далі - ПК України), контролюючі органи мають право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.

За правилами пункту 75.1 статті 75 ПК України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки. Документальна позапланова перевірка не передбачається у плані роботи контролюючого органу і проводиться за наявності хоча б однієї з підстав, визначених цим Кодексом.

Відповідно до пп. 75.1.1 п. 75.1 ст. 75 ПК України камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків, та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового, даних СОД РРО.

Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.

Відтак, податковий орган наділений правом проводити перевірки, одним із різновидів яких є камеральні перевірки.

У відповідності до п.п. 76.1 та 76.2 статті 76 ПК України камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення. Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком. Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова. Порядок оформлення результатів камеральної перевірки здійснюється відповідно до вимог статті 86 цього Кодексу.

Тобто, камеральною перевіркою охоплюються лише ті показники документів, які належать до податкової звітності та мають значення для правильності обчислення платником об`єкта оподаткування та суми податку, що підлягає сплаті до бюджету. Перевірка будь-яких інших відомостей, витребування у платника додаткової інформації та документів, подання яких разом з податковою декларацією чинним законодавством не передбачено, камеральною перевіркою не охоплюється.

Фактично предмет камеральної перевірки передбачає встановлення повноти, своєчасності подання платником податкової звітності, перевірку правильності оформлення документів податкової звітності (повноти заповнення усіх необхідних реквізитів, чіткості їх заповнення тощо), перевірку правильності складення розрахунків за податковими платежами (арифметичний підрахунок остаточних сум податків, правильність відображення показників, необхідних для обчислення бази оподаткування).

Суд враховує, що відповідно до статті 59 Кодексу України з процедур банкрутства з дня ухвали господарським судом постанови про визнання боржника банкрутом і відкриття ліквідаційної процедури: строк виконання всіх грошових зобов`язань банкрута вважається таким, що настав; у банкрута не виникає жодних додаткових зобов`язань, у тому числі зі сплати податків і зборів (обов`язкових платежів), крім витрат, безпосередньо пов`язаних із здійсненням ліквідаційної процедури; припиняється нарахування неустойки (штрафу, пені), процентів та інших економічних санкцій за всіма видами заборгованості банкрута.

Таким чином, починаючи з для винесення Господарським судом Донецької області постанови від 12.10.2022 у справі № 905/1977/21 про визнання ТОВ «ДТЕК ДОБРОПІЛЛЯВУГІЛЛЯ» банкрутом та відкриття ліквідаційної процедури у справі, в силу прямої норми Закону у банкрута не виникає жодних додаткових зобов`язань (у тому числі зі сплати податків і зборів (обов`язкових платежів), крім витрат, безпосередньо пов`язаних із здійсненням ліквідаційної процедури та припиняється нарахування неустойки (штрафу, пені), процентів та інших економічних санкцій за всіма видами заборгованості банкрута.

В матеріалах справи також відсутні і заявником не подавалось доказів того, що нараховані податковим органом штрафні санкції пов`язані із здійсненням ліквідаційної процедури боржника.

Отже, відсутні підстави для визнання вимоги СМУ ДПС ВПП до боржника з податку на додану вартість із вироблених в Україні товарів (робіт, послуг) у розмірі 1020,00 грн., що виникла у зв`язку з несплатою підприємством донарахованих штрафних санкцій за актом перевірки № 2/-32-00-04-01-01-01-37014600 від 06.01.2023 визначених податковим повідомленням-рішенням № 193/32-00-04-01-01-01-09-37014600 від 14.03.2023.

Щодо вимог СМУ ДПС ВПП до боржника з єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування у розмірі 1231073,30 грн., що виникла у зв`язку з несплатою підприємством самостійно нарахованих сум з терміном сплати 09.02.2023 та 10.05.2023, суд зазначає таке.

Матеріали справи містять копію податкового розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податків-фізичних осіб і сум отриманого з них податку, а також сум нарахованого єдиного внеску № від 08.02.2023 на загальну суму 191164,02 грн. та копію податкового розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податків фізичних осіб і сум отриманого з них податку, а також сум нарахованого єдиного внеску № від 07.04.2023 на загальну суму 1039909,28 грн., складені ТОВ «ДТЕК ДОБРОПІЛЛЯВУГІЛЛЯ».

Правові та організаційні засади забезпечення збору та обліку єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, умови та порядок його нарахування і сплати та повноваження органу, що здійснює його збір та ведення обліку визначаються Законом України від 08.07.2010 N 2464-VI "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування" (далі - Закон N 2464).

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 1 Закону N 2464 єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (далі - єдиний внесок) - консолідований страховий внесок, збір якого здійснюється до системи загальнообов`язкового державного соціального страхування в обов`язковому порядку та на регулярній основі з метою забезпечення захисту у випадках, передбачених законодавством, прав застрахованих осіб на отримання страхових виплат (послуг) за діючими видами загальнообов`язкового державного соціального страхування.

Частиною другою статті 6 Закону N 2464 встановлений обов`язок платника єдиного внеску своєчасно та у повному обсязі нараховувати, обчислювати і сплачувати такий внесок.

Порядок обчислення та строки сплати єдиного внеску передбачені статтею 9 Закону N 2464-VI, якою передбачено, що:

- сплата єдиного внеску здійснюється у національній валюті шляхом внесення відповідних сум єдиного внеску на рахунки податкових органів, відкриті в центральному органі виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, для його зарахування, або на єдиний рахунок, крім єдиного внеску, який сплачується в іноземній валюті розташованими за межами України підприємствами, установами, організаціями (у тому числі міжнародними) за працюючих у них громадян України та громадянами України, які працюють або постійно проживають за межами України, відповідно до договорів про добровільну участь у системі загальнообов`язкового державного соціального страхування (далі - договір про добровільну участь) (частина п`ята статті 9);

- для зарахування єдиного внеску в центральному органі виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, та його територіальних органах відкриваються в установленому порядку небюджетні рахунки відповідному органу доходів і зборів. Зазначені рахунки відкриваються виключно для обслуговування коштів єдиного внеску; обслуговування коштів єдиного внеску здійснюється згідно з положенням про рух коштів, що затверджується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, та центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної бюджетної політики, за погодженням з центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, Пенсійним фондом та фондами загальнообов`язкового державного соціального страхування (частина шоста статті 9);

- єдиний внесок сплачується шляхом перерахування платником безготівкових коштів з його рахунку, відкритого в банку, у небанківського надавача платіжних послуг, або на єдиний рахунок. Платники, зазначені в абзацах третьому та четвертому пункту 1 частини першої статті 4 цього Закону, які не мають рахунку, відкритого в банку, у небанківського надавача платіжних послуг, або не використовують єдиний рахунок, сплачують внесок шляхом внесення готівки через банки, небанківських надавачів платіжних послуг чи відділення зв`язку (частина сьома статті 9);

- платники єдиного внеску, крім платників, зазначених у п. 4 і 5 ч. 1 ст. 4 цього Закону, зобов`язані сплачувати єдиний внесок, нарахований за календарний місяць, не пізніше 20 числа наступного місяця, крім гірничих підприємств, які зобов`язані сплачувати єдиний внесок, нарахований за календарний місяць, не пізніше 28 числа наступного місяця (абзац 1 ч. 8 ст. 9).

- у разі перерахування сум єдиного внеску з рахунку платника на відповідні рахунки податкового органу або на єдиний рахунок - день списання банком, небанківським надавачем платіжних послуг або центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, суми платежу з рахунку платника незалежно від часу її зарахування на вказані рахунки; (пункт 1 частини десятої статті 9);

- єдиний внесок підлягає сплаті незалежно від фінансового стану платника. За наявності у платника єдиного внеску одночасно із зобов`язаннями із сплати єдиного внеску зобов`язань із сплати податків, інших обов`язкових платежів, передбачених законом, або зобов`язань перед іншими кредиторами зобов`язання із сплати єдиного внеску виконуються в першу чергу і мають пріоритет перед усіма іншими зобов`язаннями, крім зобов`язань з виплати заробітної плати (доходу) (частина дванадцята статті 9).

Відповідно до частини четвертої статті 25 Закону N 2464 податковий орган у порядку, за формою та у строки, встановлені центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, надсилає в паперовій та/або електронній формі платникам єдиного внеску вимогу про сплату недоїмки з єдиного внеску.

Вимога про сплату недоїмки з єдиного внеску, винесена за результатами документальної перевірки, надсилається (вручається) платнику в порядку, визначеному статтею 42 Податкового кодексу України.

Вимога про сплату недоїмки з єдиного внеску, винесена з метою стягнення недоїмки з єдиного внеску у разі його несплати платником у визначені цим Законом строки, надсилається податковим органом платнику в паперовій та/або електронній формі у порядку, визначеному статтею 42 Податкового кодексу України.

Статтею 25 Закону N 2464, регламентовані заходи впливу та стягнення за порушення вимог цього Закону.

Відповідно до чч. 1, 3 ст. 25 Закону N 2464 рішення, прийняті органами доходів і зборів та органами Пенсійного фонду з питань, що належать до їх компетенції відповідно до цього Закону, є обов`язковими до виконання платниками єдиного внеску, посадовими особами і застрахованими особами.

Положення цієї статті поширюються лише на тих платників, які відповідно до цього Закону зобов`язані нараховувати, обчислювати і сплачувати єдиний внесок.

Суми недоїмки стягуються з нарахуванням пені та застосуванням штрафів.

В матеріалах справи відсутні і СМУ ДПС ВПП не надавалось доказів надсилання ТОВ «ДТЕК ДОБРОПІЛЛЯВУГІЛЛЯ» вимоги про сплату недоїмки з єдиного внеску за спірний період.

За розрахунком кредиторських вимог по ТОВ «ДТЕК ДОБРОПІЛЛЯВУГІЛЛЯ», заявником не пред`являються штрафні санкції на недоїмку з єдиного соціального внеску.

Частинами сім та вісім статті 25 Закону № 2464-VІ встановлено, що сума недоїмки не підлягає списанню, зокрема в разі укладення з платником єдиного внеску мирової угоди відповідно до вимог Закону України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом", крім випадків повної ліквідації юридичної особи або смерті фізичної особи, визнання її безвісно відсутньою, недієздатною, оголошення померлою та відсутності осіб, які відповідно до цього Закону несуть зобов`язання із сплати єдиного внеску.

У разі ліквідації юридичної особи - платника єдиного внеску або втрати платником з інших причин статусу платника єдиного внеску сума недоїмки сплачується за рахунок коштів та іншого майна платника. У такому разі відповідальними за погашення недоїмки є: ліквідаційна комісія - щодо юридичної особи - платника єдиного внеску, що ліквідується; юридична особа - щодо утворених нею філії, представництва або іншого відокремленого підрозділу - платника єдиного внеску, що ліквідується. У разі недостатності у платника єдиного внеску коштів та іншого майна для сплати недоїмки відповідальними за її сплату є: засновники або учасники юридичної особи - платника єдиного внеску, що ліквідується, якщо згідно із законом вони несуть повну чи додаткову відповідальність за її зобов`язаннями; юридична особа - щодо утворених нею філії, представництва та іншого відокремленого підрозділу - платника єдиного внеску, що ліквідується; правонаступники юридичної особи - платника єдиного внеску, що ліквідується. У разі злиття, приєднання, виділення, поділу, перетворення платника єдиного внеску зобов`язання із сплати недоїмки покладаються на осіб, до яких відповідно до законодавства перейшли його права та обов`язки.

Строк давності щодо нарахування, застосування та стягнення сум недоїмки, штрафів та нарахованої пені не застосовується (ч.16 ст.25 Закону № 2464-VІ).

Таким чином, законодавцем підкреслено необхідність нарахування єдиного внеску протягом всіх процедур банкрутства з можливістю застосування інституту списання нарахованої недоїмки у випадку повної ліквідації юридичної особи.

Суд враховує, що боржник, який визнаний судом банкрутом, з урахуванням вимог статті 59 Кодексу України з процедур банкрутства, має право на легітимне очікування щодо звільнення від податкового обов`язку щодо сплати податків і зборів (обов`язкових платежів), термін сплати яких настав в період після прийняття постанови про визнання боржника банкрутом.

Разом з тим, за встановлених обставин існує певна колізія між статтею 59 Кодексу України з процедур банкрутства та статтею 25 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» у частині наслідків прийняття судом постанови про визнання боржника-роботодавця банкрутом у розрізі його обов`язку щодо нарахування та сплати єдиного внеску, який виник у ліквідаційній процедурі.

Шляхом вирішення такої колізії, на думку суду, є необхідність застосування у спірних відносинах саме норм законодавства, що регулює сплату єдиного внеску, які є спеціальними, з огляду на конституційні гарантії, передбачені статтями 46, 64 Конституції України та зміст частини 12 статті 9 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування», якою встановлено, що за наявності у платника єдиного внеску одночасно із зобов`язаннями із сплати єдиного внеску зобов`язань із сплати податків, інших обов`язкових платежів, передбачених законом, або зобов`язань перед іншими кредиторами зобов`язання із сплати єдиного внеску виконуються в першу чергу і мають пріоритет перед усіма іншими зобов`язаннями, крім зобов`язань з виплати заробітної плати (доходу).

Боржником не надано суду доказів погашення заборгованості перед заявником та підтвердження спроможності виконати свої зобов`язання та погасити заборгованість із сплати єдиного внеску (за розрахунками сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податків-фізичних осіб і сум отриманого з них податку, а також сум нарахованого єдиного внеску № від 08.02.2023 на загальну суму 191164,02 грн. та № від 07.04.2023 на загальну суму 1039909,28 грн.).

За таких обставин, заявлені Східним міжрегіональним управлінням ДПС по роботі з великими платниками податків грошові вимоги до ТОВ «ДТЕК ДОБРОПІЛЛЯВУГІЛЛЯ» в сумі 1231073,30 грн. зі сплати єдиного соціального внеску підлягають визнанню та включенню до реєстру вимог кредиторів відповідно до черговості, визначеної ст. 64 Кодексу України з процедур банкрутства.

Східним міжрегіональним управлінням ДПС по роботі з великими платниками податків за подання до суду заяви з кредиторськими вимогами сплачено судовий збір у розмірі 5368,00 грн., що підтверджується платіжною інструкцією № 432 (внутрішній номер 274646756) від 25.05.2023. Вимоги в цій частині також підлягають визнанню та включенню до реєстру вимог кредиторів відповідно до черговості, визначеної ст. 64 Кодексу України з процедур банкрутства.

Керуючись ст. ст. 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, ст. 45, 60, 64 Кодексу України з процедур банкрутства, господарський суд

УХВАЛИВ:

1. Визнати грошові вимоги Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків (код ЄДРПОУ ВП 43968079) до Товариство з обмеженою відповідальністю "ДТЕК ДОБРОПІЛЛЯВУГІЛЛЯ" () в сумі 1231073,30 грн. (один мільйон двісті тридцять одна тисяча сімдесят три гривні, 30 копійок) зі сплати єдиного соціального внеску та 5368,00 грн. (п`ять тисяч триста шістдесят вісім гривень) судового збору.

2. В іншій частині вимог відмовити.

3. Зобов`язати ліквідатора боржника включити до реєстру вимог кредиторів грошові вимоги Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків (код ЄДРПОУ ВП 43968079) відповідно до черговості задоволення вимог кредиторів, встановленої ст. 64 Кодексу України з процедур банкрутства.

4. Ухвала набирає законної сили в день її проголошення (підписання) та може бути оскаржена в порядку та строки, передбачені статтями 256, 257 Господарського процесуального кодексу України, до Східного апеляційного господарського суду.

5. Ухвала підписана 19.07.2023.

Суддя Н.В. Величко