ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"29" червня 2023 р. Справа № 916/414/23
Господарський суд Одеської області у складі судді Нікітенка С.В., за участю секретаря судових засідань Склезь Ю.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні справу

за позовом: Одеської міської ради (65026, м. Одеса, пл. Думська, 1, ),

до: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; код РНОКПП НОМЕР_1 ),

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - Департамент комунальної власності Одеської міської ради (65039, м. Одеса, вул. Артилерійська, 1; ),

про розірвання договору купівлі-продажу та стягнення 29375,05 грн.

За участю учасників справи:

від позивача Явченко Д.В., самопредставництво;

від відповідача не з`явився;

від третьої особи Добров Р.М., самопредставництво.

Обставини справи.

Одеська міська рада звернулась до Господарського суду Одеської області з позовною заявою до ОСОБА_1 , в якій просить:

- Розірвати договір купівлі-продажу від 02.02.2022, укладений між територіальною громадою м. Одеси в особі Одеської міської ради та ОСОБА_1 щодо нежитлових приміщень підвалу № 501, загальною площею 40.3. кв.м. за адресою: АДРЕСА_2 , посвідчений приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Чужовською Н.Ю. 02.02.2022 за № 135;

- Стягнути з ОСОБА_1 на користь Одеської міської ради суму 3% річних у розмірі 8335,23 грн та суму неустойки у розмірі 21039,82 грн.

Судові витрати по сплаті судового збору позивач просить суд стягнути з відповідача.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на неналежне виконання відповідачем умов укладеного між сторонами договору купівлі-продажу від 02.02.2022, в частині повної та своєчасної оплати придбаного об`єкта нерухомого майна.

Ухвалою суду від 13.02.2023 прийнято позовну заяву Одеської міської ради до розгляду та відкрито провадження у справі № 916/414/23. Справу ухвалено розглядати за правилами загального позовного провадження. Залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача Департамент комунальної власності Одеської міської ради.

11 березня 2023 року до суду від відповідача у справі надійшло клопотання про відкладення та ознайомлення з матеріалами справи.

Вказане клопотання суд прийняв до розгляду та залучив до матеріалів справи.

14 березня 2023 року підготовче засідання не відбулось, у зв`язку з оголошенням системою цивільної оборони у м. Одеса та Одеській області повітряної тривоги.

Ухвалою суду від 14.03.2023 призначено підготовче засідання у справі на 11.04.2023 о 16:50 год.

20 березня 2023 року до суду від третьої особи у справі надійшли письмові пояснення, в якій Департамент комунальної власності Одеської міської ради просить суд задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.

Вказані письмові пояснення суд прийняв до розгляду та залучив до матеріалів справи.

28 березня 2023 року до суду від Департаменту комунальної власності Одеської міської ради надійшло клопотання з додатком.

Вказане клопотання з додатком суд прийняв до розгляду та залучив до матеріалів справи.

У підготовчому засіданні 11.04.2023 судом було оголошено протокольну ухвалу про відкладення підготовчого засідання на 09.05.2023 о 15:00 год. Продовжено строк проведення підготовчого провадження у справі № 916/414/23 на 30 днів.

09 травня 2023 року до суду від відповідача у справі надійшло клопотання про відкладення розгляду справи на іншу дату.

Вказане клопотання суд прийняв до розгляду та залучив до матеріалів справи.

Ухвалою від 09.05.2023 суд закрив підготовче провадження у справі № 916/414/23 та призначив справу до судового розгляду по суті на 30.05.2023.

30 травня 2023 року до суду від відповідача у справі надійшли письмові пояснення по справі. В обґрунтування вказаних пояснень відповідач посилається п. 7.1, п. 7.2 Договору, відповідно до якого сторони звільняються від відповідальності щодо виконання умов договору купівлі-продажу у разі виникнення форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили). Сторона, яка не може виконати умови договору через виникнення форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили), повинна повідомити про це іншу сторону протягом двох тижнів. Згідно з Указом Президента України від 24.02.2023 № 64/2022 „Про введення воєнного стану в Україні в Україні введено воєнний стан, в подальшому відповідно до листа Торгово-промислової палати України від 28.02.2022 № 2024/02.0-7.1 засвідчено форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили): військову агресію Російської Федерації проти України, що стало підставою для введення воєнного стану.

Враховуючи лист Торгово-промислової палати, відповідач, згідно з умовами договору неодноразово повідомляв департамент комунальної власності Одеської міської ради, у тому числі і письмово, хоча це договором не передбачено, про неможливість виконання зобов`язання щодо сплати залишку ціни продажу. Також відповідач повідомляв, що розрахунки за договором будуть ним проведені після офіційного закінчення воєнного стану в Україні. Відповіді на його повідомлення не надходили, тому відповідач розуміє вказану обставину, як визнану, при чому безпосередньо уповноваженою особою, яка діяла від імені позивача на момент укладення договору.

За таких обставин, відповідач позов не визнає, адже вважає, що можливим є укладення мирової угоди.

Також відповідач бажає звернути увагу суду на той факт, що придбане ним приміщення за цей час зазнало змін з фасадної своєї частини, оскільки біля входу до нього з`явилася відсутня раніше прибудова, що впливає на даний час на перспективу його використання. Вказана обставина має значення для справи, однак позивач про цей факт не зазначає.

Підсумовуючи викладене, відповідач вважає, що на даний час подання позовної заяви є передчасним та відсутні підстави для її задоволення.

Вказані пояснення відповідача суд прийняв до розгляду та залучив до матеріалів справи.

Представник позивача у судовому засіданні 30.05.2023 позовні вимоги підтримав у повному обсязі та просив задовольнити, з підстав викладених у позовній заяві.

Представник відповідача у судовому засіданні 30.05.2023 позовні вимоги не визнав та у задоволенні позову просив відмовити у повному обсязі, з підстав викладених у письмових поясненнях.

Представник третьої особи у судовому засіданні 30.05.2023 позовні вимоги підтримав у повному обсязі та просив задовольнити, з підстав викладених у письмових поясненнях.

У судовому засіданні 30.05.2023 суд оголосив перерву у засіданні суду до 14:10 год. 22.06.2023.

22 червня 2023 року до суду від відповідача у справі надійшла заява про пропозицію щодо укладення мирової угоди.

Вказану заяву з додатком суд прийняв до розгляду та залучив до матеріалів справи.

У судовому засіданні 22.06.2023 суд оголосив перерву у засіданні суду до 12:00 год. 29.06.2023.

Представник відповідача у судове засідання 29.06.2023 не з`явився, про причини неявки суд не повідомив.

Враховуючи, що матеріали справи містять достатньо документів, які мають значення для правильного вирішення спору, суд вважає, що справа може бути розглянута без участі представника відповідача.

Представник позивача у судовому засіданні 29.06.2023 позовні вимоги підтримав у повному обсязі та просив задовольнити, з підстав викладених у позовній заяві.

Представник третьої особи у судовому засіданні 29.06.2023 позовні вимоги підтримав у повному обсязі та просив задовольнити, з підстав викладених у письмових поясненнях.

У судовому засіданні 29.06.2023 після повернення з нарадчої кімнати судом відповідно до ст. 240 ГПК України проголошено вступну та резолютивну частини рішення і повідомлено представників сторін про орієнтований час складення повного рішення.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення учасників справи, суд

ВСТАНОВИВ:

Матеріали справи свідчать, що 02.02.2022 між територіальною громадою міста Одеси в особі Одеської міської ради (надалі - позивач або продавець) і ОСОБА_2 (надалі відповідач, покупець або ОСОБА_2 ) був укладений договір купівлі-продажу (надалі - Договір).

Відповідно до умов п. 1.1. Договору, продавець продав, а покупець купив індивідуально визначене майно комунальної власності, яке в цілому складається з нежилих приміщень підвалу №501, загальною площею 40,3 кв.м., розташованих за адресою: АДРЕСА_2 , відображених у технічному паспорті, виданому Комунальним підприємством „Одеське міське бюро технічної інвентаризації та реєстрації об`єктів нерухомості, виготовленому за станом на 03.03.2009.

Ціна продажу об`єкта відповідно до Протоколу про результати електронного аукціону №UA-РS-2021-12-11-000006-1, затвердженого наказом в.о. директора Департаменту комунальної власності Одеської міської ради від 12.01.2022 № 29, та відповідно до наказу в.о. директора Департаменту комунальної власності Одеської міської ради від 12.01.2022 № 30 „Про приватизацію нежилих приміщень підвалу №501, загальною площею 40,3 кв.м., які розташовані за адресою: АДРЕСА_2 , з урахуванням ПДВ, складає 4470008,00 грн. Гарантійний внесок враховано до ціни продажу та складає 26211,60 грн (п. 1.5. Договору).

Відповідно до умов п. 2.1. Договору, покупець зобов`язаний сплатити залишок ціни продажу об`єкта з урахуванням ПДВ у розмірі 420796,40 грн за рахунок власних коштів з рахунку покупця № НОМЕР_2 у ПАТ „МТБ БАНК на поточний рахунок Департаменту комунальної власності Одеської міської ради №UA9034299 банк отримувача: Державна казначейська служба України, м. Київ, протягом 30 календарних днів з моменту нотаріального посвідчення цього Договору. Гарантійний внесок враховано продавцем при розрахунку залишку ціни продажу.

Покупець зобов`язаний у встановлений цим договором термін сплатити ціну продажу об`єкта купівлі-продажу, штрафних санкцій, що можуть виникнути у зв`язку з неналежним виконанням зобов`язань за цим договором, підписати Акт приймання-передачі об`єкта, зазначеного у п. 1.1. цього договору (п. 5.4.1. Договору).

Згідно умов п. 6.1. Договору, у разі несплати покупцем коштів, передбачених розділом 2 Порядок розрахунків за придбаний об`єкт цього договору, в термін, визначений п. 2.1 договору покупець сплачує на користь продавця неустойку в розмірі 5% ціни продажу об`єкта купівлі-продажу, зазначеної у п. 1.5. цього договору. У разі несплати ціни продажу об`єкта купівлі-продажу разом з неустойкою протягом наступних 30 календарних днів даний договір підлягає розірванню.

Договір підписано повноважними представниками сторін, посвідчено приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Чужовською Н.Ю. 02.02.2022 та зареєстровано в реєстрі за № 135.

Як вказує позивач, умовами Договору встановлено, що покупець здійснює оплату придбаного майна у розмірі 420796,40 грн протягом 30 календарних днів з моменту нотаріального посвідчення договору. Договір нотаріально посвідчено 02.02.2022, а тому оплата вартості об`єкта нерухомого майна мала бути здійснена до 04.03.2022.

Позивач зазначає, що всупереч вищевказаним умовам Договору, які є обов`язковими до виконання, відповідачем не сплачено ні ціну продажу об`єкта нерухомого майна, ні штрафні санкції, які виникли внаслідок неналежного виконання покупцем обов`язків за Договором. Несплата коштів за об`єкт приватизації згідно з Договором купівлі-продажу протягом 60 днів з дня укладення договору купівлі-продажу є підставою для розірвання такого договору відповідно до статті 30 Закону України Про приватизацію державного і комунального майна.

Як вказує позивач, за несплату коштів за об`єкт приватизації згідно з договором купівлі-продажу протягом 30 днів з дня укладення договору купівлі-продажу нараховується неустойка та 3% річних. Враховуючи несплату відповідачем вартості придбаного об`єкта нерухомого майна, позивачем нараховано відповідачу неустойку у розмірі 21039,82 грн та 3% річних у розмірі 8335,23 грн.

Оскільки відповідачем не виконані договірні зобов`язання в частині повної та своєчасної оплати придбаного об`єкта нерухомого майна, позивач звернувся до суду з позовною заявою про розірвання Договору, стягнення суми 3% річних у розмірі 8335,23 грн та суми неустойки у розмірі 21039,82 грн.

Таким чином, виник спір, який підлягає вирішенню у судовому порядку.

Оцінюючи подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, та, враховуючи те, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог і заперечень, суд вважає, що позовні вимоги Одеської міської ради підлягають задоволенню, з наступних підстав.

Відповідно до ст. 15 Цивільного кодексу України кожна особа має право на захист свого цивільного права в разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Згідно ст. 16 Цивільного кодексу України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Відповідно до частини 1, 2 ст. 11 Цивільного кодексу України, цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.

Відповідно до ст. 626 Цивільного кодексу України договором є домовленість сторін, спрямована на встановлення , зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Статтею 627 Цивільного кодексу України передбачено, що відповідно до статті 6 ЦК України сторони є вільними в укладанні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог ЦК України, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Згідно ст. 655 Цивільного кодексу України за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму.

Відповідно до ст. 657 Цивільного кодексу України договір купівлі-продажу земельної ділянки, єдиного майнового комплексу, житлового будинку (квартири) або іншого нерухомого майна укладається у письмовій формі і підлягає нотаріальному посвідченню, крім договорів купівлі-продажу майна, що перебуває в податковій заставі.

Як вбачається з матеріалів справи, 02.02.2022 між територіальною громадою міста Одеси в особі Одеської міської ради і ОСОБА_2 був укладений договір купівлі-продажу та посвідчено приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Чужовською Н.Ю. за № 135, відповідно до умов якого позивач продав, а відповідач купив індивідуально визначене майно комунальної власності, яке в цілому складається з нежилих приміщень підвалу № 501, загальною площею 40,3 кв.м., розташованих за адресою: АДРЕСА_2 .

Відповідно до ч. 1 ст. 10 Закону України «Про приватизацію державного і комунального майна» порядок приватизації державного і комунального майна передбачає, зокрема, формування та затвердження переліків об`єктів, що підлягають приватизації; прийняття місцевою радою рішення про приватизацію об`єкта комунальної власності; проведення інвентаризації та оцінки відповідно до законодавства; проведення аукціону, укладення договору купівлі-продажу.

Згідно зі ст. 26 вказаного Закону під час приватизації об`єкта державної або комунальної власності шляхом його продажу на аукціоні, викупу між продавцем і покупцем укладається відповідний договір купівлі-продажу.

Укладення та внесення змін до договорів купівлі-продажу здійснюються відповідно до вимог законодавства.

Зміни, що вносяться до договорів купівлі-продажу, укладених у процесі приватизації, здійснюються в порядку, що затверджується Фондом державного майна України, та не можуть передбачати: зменшення відповідальності покупця за невиконання ним зобов`язань; зменшення загального обсягу інвестицій, визначених договором купівлі-продажу.

Відповідно до ст. 24 Закону України „Про приватизацію державного і комунального майна покупець, який підписав договір купівлі-продажу, сплачує на відповідний поточний рахунок органів приватизації ціну продажу об`єкта приватизації не пізніше ніж протягом 30 днів з дня підписання договору купівлі-продажу.

За несплату коштів за об`єкт приватизації згідно з договором купівлі-продажу протягом 30 днів з дня укладення договору купівлі-продажу нараховується неустойка.

Несплата коштів за об`єкт приватизації згідно з договором купівлі-продажу протягом 60 днів з дня укладення договору купівлі-продажу є підставою для розірвання такого договору відповідно до статті 30 цього Закону.

Положеннями ч. 3 ст. 26 вказаного Закону також передбачено, що виключною умовою для розірвання договору купівлі-продажу об`єкта приватизації в порядку, передбаченому законодавством, є, зокрема, несплата протягом 60 днів коштів за об`єкт приватизації з дня укладення договору купівлі-продажу відповідно до його умов.

Враховуючи зазначені положення законодавства, якщо покупець не виконує свого обов`язку щодо оплати переданого йому товару (в даному випадку об`єкта приватизації) в установлений договором купівлі-продажу строк, продавець набуває право вимоги щодо розірвання відповідного договору.

За змістом ст. 611 Цивільного кодексу України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору: зміна умов зобов`язання; сплата неустойки; відшкодування збитків та моральної шкоди.

Згідно з частинами 1, 2 ст. 651 Цивільного кодексу України зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору.

Згідно з п. 6.1. Договору у разі несплати покупцем коштів, передбачених розділом 2 «Порядок розрахунків за придбаний об`єкт» цього договору, у термін, визначений п. 2.1. цього договору, тобто 30 календарних днів з моменту нотаріального посвідчення договору, покупець сплачує на користь продавця неустойку в розмірі 5 % ціни продажу об`єкта купівлі-продажу, зазначеної у п. 1.5. цього договору. У разі несплати ціни продажу об`єкта купівлі-продажу разом з неустойкою протягом наступних 30 календарних днів даний договір купівлі-продажу підлягає розірванню.

Умовами Договору передбачено, що покупець здійснює оплату у розмірі 420796,40 грн протягом 30 календарних днів з моменту нотаріального посвідчення Договору. Договір нотаріально посвідчено 02.02.2022, а тому оплата вартості нежилих приміщень мала бути здійснена до 04.03.2022.

Натомість, невиконання покупцем зобов`язань щодо сплати вартості об`єкта продажу після 03.04.2022 є підставою для розірвання Договору.

На теперішній час ОСОБА_1 не виконав зобов`язання, встановлені п. 2.1. Договору купівлі-продажу від 02.02.2022, та не сплатив вартість об`єкта купівлі-продажу.

Вказане порушення є істотним, оскільки позивач під час укладення договору першочергово розраховував саме на отримання від покупця оплати у розмірі 420796,40 грн, яку до теперішнього часу не сплачено.

Крім того, положеннями як законодавства, так і Договору встановлено, що сам лише факт несплати покупцем коштів за об`єкт приватизації протягом 60 днів є виключною та самостійною підставою для його розірвання, що свідчить про законність та обґрунтованість відповідної вимоги Одеської міської ради.

Враховуючи невиконання відповідачем умов договору щодо сплати вартості об`єкта купівлі-продажу у встановлений договором строк, що є істотним порушенням умов договору та враховуючи положення Закону України Про приватизацію державного і комунального майна, позовні вимоги про розірвання договору купівлі-продажу від 02.02.2022, укладеного між територіальною громадою м. Одеси в особі Одеської міської ради і ОСОБА_1 щодо нежилих приміщень підвалу № 501, загальною площею 40,3 кв.м. за адресою: АДРЕСА_2 , посвідчений приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Чужовською Н.Ю. 02.02.2022 за №135, є обґрунтовані та підлягають задоволенню у повному обсязі.

Щодо вимоги позивача в частині стягнення з відповідача суми 3% річних у розмірі 8335,23 грн, суд дійшов до наступних висновків.

Відповідно до частини першої статті 612 Цивільного кодексу України, боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

За приписами статті 625 Цивільного кодексу України, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Вимагати сплати нараховану суму 3 % річних є правом кредитора, яким останній наділений в силу нормативного закріплення зазначеного способу захисту майнового права та інтересу.

Перевіривши здійснений позивачем розрахунок суми 3% річних у розмірі 8335,23 грн (т. 1, а.с. 36), суд вважає його обґрунтованим.

За таких обставин, вимога щодо стягнення з відповідача суми 3% річних у розмірі 8335,23 грн, є обґрунтованою та такою, що підлягає задоволенню повністю.

Щодо вимоги позивача в частині стягнення з відповідача суми неустойки у розмірі 21039,82 грн, суд дійшов до наступних висновків.

Відповідно до ч. 2 ст. 24 Закону України Про приватизацію державного і комунального майна за несплату коштів за об`єкт приватизації згідно з договором купівлі-продажу протягом 30 днів з дня укладення договору купівлі-продажу нараховується неустойка.

Відповідно до умов п. 6.1. Договору, у разі несплати покупцем коштів, передбачених розділом 2 Порядок розрахунків за придбаний об`єкт цього договору, в термін, визначений п. 2.1 договору покупець сплачує на користь продавця неустойку в розмірі 5% ціни продажу об`єкта купівлі-продажу, зазначеної у п. 1.5. цього договору. У разі несплати ціни продажу об`єкта купівлі-продажу разом з неустойкою протягом наступних 30 календарних днів даний договір підлягає розірванню.

На підставі зазначеного, оскільки відповідачем не виконано грошове зобов`язання у розмірі 420796,40 грн, позивачем нараховано та заявлено до стягнення суму неустойки у розмірі 21039,82 грн.

Відповідно до положень ст. 549 Цивільного кодексу України, неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання.

Частиною 2 статті 551 ЦК України передбачено що в разі, якщо предметом неустойки є грошова сума, її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства.

Статтею 230 ГК України передбачено, що штрафними санкціями у цьому Кодексі визнаються господарські санкції у вигляді грошової суми (неустойка, штраф, пеня), яку учасник господарських відносин зобов`язаний сплатити у разі порушення ним правил здійснення господарської діяльності, невиконання або неналежного виконання господарського зобов`язання.

Відповідно до ч. 4 ст. 231 ГК України, у разі якщо розмір штрафних санкцій законом не визначено, санкції застосовуються в розмірі, передбаченому договором. При цьому розмір санкцій може бути встановлено договором у відсотковому відношенні до суми невиконаної частини зобов`язання або у певній, визначеній грошовій сумі, або у відсотковому відношенні до суми зобов`язання незалежно від ступеня його виконання, або у кратному розмірі до вартості товарів (робіт, послуг).

Перевіривши наданий позивачем розрахунок суми неустойки (т. 1, а.с. 35), суд дійшов висновку про її правильність та відповідність умовам Договору.

За таких обставин, вимога щодо стягнення з відповідача неустойки у розмірі 21039,82 грн, є обґрунтованою та такою, що підлягає задоволенню повністю.

Щодо посилань відповідача у письмових поясненнях, що порушення зобов`язань за Договором сталось внаслідок дії непереборної сили - військової агресії Російської Федерації проти України, яка стала підставою введення воєнного стану на території України, суд зазначає наступне.

Відповідно до листа Торгово-промислової палати України від 28.02.2022 № 2024/02.0-7.1 визнано форс-мажорною обставиною військову агресію Російської федерації проти України, що стало підставою введення воєнного стану 24.02.2022. Торгово-промислова палата України підтверджує, що зазначені обставини з 24.02.2022 року до їх офіційного закінчення, є надзвичайними, невідворотними. Це означає, що війна є форс-мажором, тобто обставиною непереборної сили, яка звільняє від відповідальності у випадку несвоєчасної сплати за оренду нерухомого майна.

Форс-мажорними обставинами (обставинами непереборної сили) є надзвичайні та невідворотні обставини, що об`єктивно унеможливлюють виконання зобов`язань, передбачених умовами договору (контракту, угоди тощо), обов`язків, згідно із законодавчими та іншими нормативними актами, а саме: загроза війни, збройний конфлікт та ситуації, що з ним пов`язані (включаючи, але не обмежуючись ворожими атаками, блокадами, ембарго, діями іноземного ворога): загальна військова мобілізація, військові дії, оголошена та неоголошена війна, збурення, акти тероризму, диверсії, піратства, безлади, вторгнення, блокада, революція, заколот, повстання, масові заворушення, введення комендантської години, карантину, встановленого Кабінетом Міністрів, експропріація, примусове вилучення, захоплення підприємств, реквізиція, громадська демонстрація, страйк, аварія, протиправні дії третіх осіб, пожежа, вибухи, тривалі перерви в роботі транспорту, регламентовані положеннями відповідних рішень або актами державних органів влади, закриття морських проток, заборона (обмеження) експорту/імпорту тощо, а також обставини, викликані винятковими погодними умовами чи стихійним лихом - епідемія, сильний шторм, циклон, ураган, торнадо, буревій, повінь, нагромадження снігу, ожеледь, град, заморозки, замерзання моря, проток, портів, перевалів, землетрус, блискавка, пожежа, посуха, просідання і зсув ґрунту, інші стихійні лиха, тощо (ч. 2 ст. 14-1 Закону України "Про торгово-промислові палати України").

Відповідно до ч. 1 ст. 14-1 Закону України "Про торгово-промислові палати України", Торгово-промислова палата України та уповноважені нею регіональні торгово-промислові палати засвідчують форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) та видають сертифікат про такі обставини протягом семи днів з дня звернення суб`єкта господарської діяльності.

Статтею 617 Цивільного кодексу України передбачено, що особа, яка порушила зобов`язання, звільняється від відповідальності за порушення зобов`язання, якщо вона доведе, що це порушення сталося внаслідок випадку або непереборної сили.

Також згідно з положеннями ст. 218 Господарського кодексу України, у разі якщо інше не передбачено законом або договором, суб`єкт господарювання за порушення господарського зобов`язання несе господарсько-правову відповідальність, якщо не доведе, що належне виконання зобов`язання виявилося неможливим внаслідок дії непереборної сили, тобто надзвичайних і невідворотних обставин за даних умов здійснення господарської діяльності.

Таким чином, в той час як форс-мажорні обставини унеможливлюють виконання договірного зобов`язання в цілому, істотна зміна обставин змінює рівновагу стосунків за договором, суттєво обтяжуючи виконання зобов`язання лише для однієї із сторін.

У постанові Верховного Суду від 30.11.2021 у справі № 913/785/17 визначено, що форс-мажорні обставини не мають преюдиційного характеру і при їх виникненні сторона, яка посилається на них як на підставу неможливості виконання зобов`язання, повинна довести наявність таких обставин не тільки самих по собі, але й те, що ці обставини були форс-мажорними саме для цього конкретного випадку виконання господарського зобов`язання.

Крім того, у постанові Верховного Суду від 25.01.2022 у справі № 904/3886/21 визначено, що належним підтвердженням існування форс-мажорних обставин (доказом існування обставин непереборної сили, які звільняють сторону від відповідальності за невиконання умов договору) є відповідний сертифікат.

В матеріалах справи відсутні докази засвідчення Торгово-промисловою палатою України для ОСОБА_1 за його зверненням введення воєнного стану в Україні, як форс-мажорної обставини, що об`єктивно унеможливлює виконання фізичною особою зобов`язань за Договором купівлі-продажу, шляхом видачі відповідного сертифіката.

Доведення наявності непереборної сили покладається на особу, яка порушила зобов`язання. Саме вона має подавати відповідні докази в разі виникнення спору.

Суд зазначає, що воєнний стан на території України не означає, що відповідач позбавлений права працювати та отримувати заробітну плату, як і раніше до 24.02.2022, або не може здійснювати підприємницьку діяльність та набувати грошові кошти.

Крім того, укладаючи 02.02.2022 Договір купівлі-продажу відповідач мав усвідомлювати, що відповідно до п. 2.1. Договору відповідач протягом 30 днів мав сплатити залишок ціни продажу придбаного об`єкта нерухомого майна.

Відповідач також і не надав доказів, які б дійсно свідчили, що введення воєнного стану на території України 24.02.2022 позбавило його можливості вчасно виконати умови п. 2.1. Договору.

Інші доводи відповідача, викладені ним у письмових пояснення в частині невизнання позовних вимог, підлягають відхиленню, як такі, що не відповідають чинному законодавству, не ґрунтуються на належних доказах і спростовуються фактично встановленими судом обставинами та матеріалами справи.

Щодо інших доводів сторін у справі, викладених в обґрунтування власних правових позицій по наявному спору, то суд не вбачає підстав для надання таким оцінки у межах розглядуваного спору, оскільки вищенаведені аргументи суду у даному рішенні, на думку суду, є самостійною та достатньою підставою для висновку про обґрунтованість позовних вимог.

Згідно частини третьої статті 13 ГПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

У відповідності до частини першої статті 73 ГПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

За приписами статті 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Суд зазначає, що у викладі підстав для прийняття рішення суду необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Оцінюючи подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин в їх сукупності, суд дійшов висновку, що заявлені позовні вимоги підлягають задоволенню.

Відповідно до ст. 129 ГПК України судові витрати в розмірі сплаченого судового збору покладаються на відповідача.

Керуючись ст.ст. 129, 232, 233, 236, 237, 238, 240 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

1. Позов задовольнити повністю.

2. Розірвати договір купівлі-продажу від 02.02.2022, укладений між територіальною громадою м. Одеси в особі Одеської міської ради (65026, м. Одеса, площа Думська, будинок 1, ) та ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_3 ) щодо нежитлових приміщень підвалу № 501, загальною площею 40,3 кв.м. за адресою: АДРЕСА_2 , посвідчений приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Чужовською Н.Ю. 02.02.2022 за № 135.

3. Стягнути з ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_3 ) на користь Одеської міської ради (65026, м. Одеса, площа Думська, будинок 1, ) 3% річних у розмірі 8335,23 грн. на рахунок: банк отримувача - ДКСУ м. Київ, р/р UA9034299, код отримувача - 26302595.

4. Стягнути з ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_3 ) на користь Одеської міської ради (65026, м. Одеса, площа Думська, будинок 1, ) неустойку у розмірі 21039,82 грн. на рахунок: банк отримувача - ДКСУ м. Київ, р/р UA9034299, код отримувача - 26302595.

5. Стягнути з ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_3 ) на користь Одеської міської ради (65026, м. Одеса, площа Думська, будинок 1, ) сплачений судовий збір за подачу позову у розмірі 5368,00 грн. на рахунок Юридичного департаменту Одеської міської ради, код 26302537, р/р UA0034995, ДКСУ м. Київ, МФО 820172.

6. Накази видати після набрання рішенням законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили в порядку ст. 241 Господарського процесуального кодексу України та може бути оскаржено в апеляційному порядку до Південно-Західного апеляційного господарського суду шляхом подачі апеляційної скарги у строки, визначені ст. 256 ГПК України.

Повне рішення складено 06 липня 2023 р.

Суддя Нікітенко С.В.