ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 червня 2023 року

м. Київ

cправа № 910/5144/22

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Дроботової Т. Б. - головуючого, Багай Н. О., Чумака Ю. Я.,

секретар судового засідання - Денисюк І. Г.,

за участю представників:

позивача - Друцької О. Г.,

відповідача - Капелюха А. П., Гогія Ю. Я.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні касаційну скаргу Адміністрації Державної прикордонної служби України

на постанову Північного апеляційного господарського суду від 09.05.2023 (судді: Ходаківська І. П. - головуючий, Демидова А. М. , Владимиренко С. В.) у справі

за позовом Київської міської ради

до Адміністрації Державної прикордонної служби України

треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, - Фонд державного майна України, Окрема комендатура охорони і забезпечення Державної прикордонної служби України (військова частина НОМЕР_1 )

про витребування майна з чужого незаконного володіння,

В С Т А Н О В И В:

1. Короткий зміст позовних вимог і судових рішень

1.1. В червні 2022 року Київська міська рада звернулася до Господарського суду міста Києва з позовом до Адміністрації Державної прикордонної служби України (далі - Адміністрація Держприкордонслужби), треті особи - Фонд державного майна України (далі - ФДМУ) та Окрема комендатура охорони і забезпечення Державної прикордонної служби України (військова частина НОМЕР_1 ), про витребування майна з чужого незаконного володіння.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 21.07.2022 у цій справі позовну заяву Київської міської ради прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження.

Адміністрація Держприкордонслужби подала заяву про залишення позову Київської міської ради без розгляду на підставі пункту 2 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України.

1.2. Ухвалою Господарського суду міста Києва від 31.01.2023 (суддя Маринченко Я. В.) позов Київської міської ради у цій справі залишено без розгляду на підставі пункту 2 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України, оскільки позовну заяву підписано особою, яка не має право її підписувати.

Ухвала мотивована тим, що позовну заяву підписано працівником Департаменту комунальної власності м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), який є окремою юридичною особою та не визначений як позивач у цьому позові; доказів стосовно делегування повноважень на представництво в господарському суді інтересів Київської міської ради іншою юридичною особою, зокрема, Департаментом комунальної власності м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), позовна заява не містить; водночас до позовної заяви не надано належних доказів на підтвердження обсягу повноважень начальника відділу претензійно-позовної роботи юридичного управління вказаного Департаменту Шумінської Ю. Ю. на підписання позовної заяви від імені Київської міської ради.

1.3. Постановою апеляційного господарського суду від 09.05.2023 (судді: Ходаківська І. П. - головуючий, Демидова А. М., Владимиренко С. В.) ухвалу Господарського суду міста Києва від 31.01.2023 скасовано, а матеріали справи № 910/5144/22 передано на розгляд Господарському суду міста Києва.

Суд апеляційної інстанції установив наявність у Шумінської Ю. Ю. повноважень на представництво інтересів Київської міської ради в суді в порядку самопредставництва, про що свідчать наявні у справі докази. Зокрема, як зазначив суд, на підтвердження повноважень вказаної особи на здійснення самопредставництва Київської міської ради до матеріалів справи надано Положення про Департамент комунальної власності м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), затвердженого розпорядженням виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) 29.12.2012 № 2383 (у редакції розпорядження виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 07.07.2020 № 983); наказ Департаменту комунальної власності м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 04.09.2019 № 202-ос про призначення Шумінської Ю. Ю. на посаду начальника відділу претензійно-позовної роботи юридичного управління; Посадова інструкція начальника відділу претензійно-позовної роботи юридичного управління, затверджена директором Департаменту комунальної власності м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 08.10.2020; Порядок роботи з позовними заявами, рішеннями суду у справах, стороною у яких є Київська міська рада, Київський міський голова та заступник міського голови - секретар Київради, затверджений розпорядженням Київського міського голови від 17.11.2011 № 225; лист Департаменту комунальної власності м. Києва виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) від 27.01.2022 № 062/01-10-696; лист Управління правового забезпечення діяльності Київської міської ради від 01.02.2022 № 08/230-160 про погодження проєкту позовної заяви для звернення до суду у встановленому порядку; доручення від 01.02.2022 № 062/1715 на лист Управління правового забезпечення діяльності Київради від 01.02.2022 № 08/230-160 про погодження позовної заяви для звернення до суду у встановленому порядку, згідно з яким відповідальним виконавцем визначено Шумінську Ю. Ю. Апеляційний господарський суд також установив, що Департамент дотримався вимог Порядку роботи з позовними заявами, рішеннями суду у справах, стороною у яких є Київська міська рада, Київський міський голова та заступник міського голови - секретар Київради, затвердженого розпорядженням Київського міського голови від 17.11.2011 № 225, та отримав відповідне погодження позовної заяви Управлінням правового забезпечення діяльності Київської міської ради разом із підтвердженням сплати судового збору.

2. Короткий зміст касаційної скарги та заперечень на неї

2.1. Адміністрація Держприкордонслужби, не погоджуючись з ухваленою у справі постановою, подала касаційну скаргу, в якій просить скасувати постанову Північного апеляційного господарського суду від 09.05.2023, а ухвалу Господарського суду міста Києва від 31.01.2023 у цій справі залишити в силі.

Підставами для скасування постанови у справі скаржник вважає порушення норм процесуального права, а саме статті 56 Господарського процесуального кодексу України щодо самопредставництва; неврахування правових висновків, викладених у постанові Великої Палати Верховного Суду від 02.07.2020 у справі № 9901/39/20, згідно з якими орган місцевого самоврядування бере участь у справі через його керівника, іншу уповноважену особу відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво органу місцевого самоврядування), при цьому, ця інша уповноважена особа має перебувати в трудових відносинах з органом, який є стороною у справі (пункти 39- 41 мотивувальної частини постанови Великої Палати Верховного Суду); неврахування позиції Верховного Суду у справі № 922/751/20 під час розгляду подібних правовідносин, згідно з якою Верховний Суд відступив від висновку, викладеного у постанові Верховного Суду від 23.11.2020 у справі № 908/592/19 в частині обов`язковості відображення в ЄДР інформації про особу, яка може діяти від імені юридичної особи в порядку самопредставництва, оскільки у справі № 922/751/20 касаційна скарга Харківської міської ради була підписана на засадах самопредставництва відповідною посадовою особою, яка є працівником Харківської міськради і чиї повноваження щодо самопредставництва та права підписувати процесуальні документи були визначені належними правовими актами.

Зокрема, доводи касаційної скарги узагальнено зводяться до відсутності у Шумінської Ю. Ю. права представляти інтереси Київської міської ради в суді в порядку самопредставництва. При цьому скаржник зазначає, що розпорядження Київського міського голови від 17.11.2011 № 225, яким затверджено Порядок роботи з позовними заявами, рішеннями суду у справах, стороною у яких є Київська міська рада, Київський міський голова та заступник міського голови - секретар Київради, не відповідає вимогам чинного процесуального законодавства; Департамент комунальної власності м. Києва є окремою юридичною особою публічного права, має самостійний баланс, відокремлене майно, рахунки, печатку та код ЄДРПРОУ; він не є структурним підрозділом Київської міської ради і його працівники не перебувають в трудових відносинах з Київською міською радою; Шумінська Ю. Ю. не є адвокатом; згідно з витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців, та громадський формувань, вчиняти дії, у тому числі підписувати документи від імені юридичної особи - Київської міської ради, уповноважені лише Київський міський голова Кличко В. В. і заступник міського голови - секретар Київської міськради Бондаренко В. В. Відомості про інших осіб, наділених такими ж повноваженнями, в тому числі й особу, яка підписала позовну заяву - Шумінську Ю.Ю., в зазначеному Єдиному державному реєстрі відсутні.

2.2. Від Київської міської ради надійшов відзив, в якому позивач просить залишити без змін оскаржену у справі постанову як законну та обґрунтовану, а касаційну скаргу - без змін.

2.3. Від Окремої комендатури охорони і забезпечення Державної прикордонної служби України (в/ч НОМЕР_1 ) надійшли пояснення по суті касаційної скарги у справі, в яких третя особа підтримала доводи касаційної скарги.

3. Розгляд касаційної скарги та позиція Верховного Суду

3.1. Заслухавши суддю-доповідача, пояснення учасників справи, дослідивши наведені у касаційній скарзі доводи, перевіривши матеріали справи щодо правильності застосування апеляційним господарським судом норм процесуального права, колегія суддів вважає, що правових підстав для задоволення касаційної скарги немає з огляду на таке.

3.2. Відповідно до частин 1, 7 статті 4 Господарського процесуального кодексу України право на звернення до господарського суду в установленому цим Кодексом порядку гарантується. Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи у господарському суді, до юрисдикції якого вона віднесена законом. Жодна особа не може бути позбавлена права на участь у розгляді своєї справи у визначеному законом порядку.

Згідно з частиною 1 статті 12 Господарського процесуального кодексу України господарське судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку, зокрема, позовного провадження (загального або спрощеного).

Позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи ( частина 2 статті 162 Господарського процесуального кодексу України).

За змістом пункту 2 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України суд залишає позов без розгляду, якщо позовну заяву не підписано або підписано особою, яка не має права підписувати її, або особою, посадове становище якої не вказано.

У статті 56 Господарського процесуального кодексу України, якою визначено участь у справі представника, зазначено, що сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь в судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника (частина 1). Юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника (частина 3). Держава, Автономна Республіка Крим, територіальна громада беруть участь у справі через відповідний орган державної влади, орган влади Автономної Республіки Крим, орган місцевого самоврядування відповідно до його компетенції, від імені якого діє його керівник, інша уповноважена особа відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування), або через представника (частина 4).

Згідно з частиною 1 статті 58 цього Кодексу представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Таким чином, процесуальне представництво органу місцевого самоврядування відповідно до наведених норм законодавства може бути здійснено, як в порядку самопредставництва, так і іншими особами, як представниками юридичної особи (адвокатами).

Для визнання юридичної особи такою, що діє у порядку самопредставництва, необхідно, щоб у відповідному законі, статуті, положенні чи трудовому договорі (контракті) було чітко визначене її право діяти від імені такої юридичної особи (суб`єкта владних повноважень без права юридичної особи) без додаткового уповноваження (довіреності) (постанова Великої Палати Верховного Суду віл 02.07.2020 у справі № 9901/39/20, ухвала Верховного Суду у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 18.06.2021 у справі № 922/751/20).

3.3. Суд апеляційної інстанції у справі, яка розглядається, установив, що позовну заяву від імені Київської міської ради підписано Шумінською Ю. Ю. До матеріалів позовної зави додано: розпорядження Київського міського голови від 17.11.2011 № 225 "Про затвердження порядку роботи з позовними заявами, рішеннями суду у справах, стороною у яких є Київська міська рада, Київський міський голова та заступник міського голови - секретар Київради"; лист Управління правового забезпечення діяльності Київської міської ради від 01.02.2022 № 08/230-160 про погодження проєкту позовної заяви; довідку про вхідний документ від 01.02.2022 № 062/1715; Положення про Департамент комунальної власності м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), затверджене розпорядженням виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) 29.12.2012 № 2383 (у редакції розпорядження виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 07.07.2020 № 983); Посадову інструкцію начальника відділу претензійно-позовної роботи юридичного управління Департаменту комунальної власності м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), копію наказу від 04.09.2019 № 202-ос Департаменту комунальної власності м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про призначення Шумінської Ю. Ю. на посаду начальника відділу претензійно-позовної роботи юридичного управління.

Пунктом 1 Положення про Департамент комунальної власності м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), затвердженого розпорядженням виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) 29.12.2012 року № 2383 (у редакції розпорядження виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 07.07.2020 року № 983) Департамент комунальної власності м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) є структурним підрозділом виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), підпорядковується Київському міському голові, підзвітний та підконтрольний Київській міській раді.

Основними завданнями Департаменту є, зокрема, захист майнових прав територіальної громади міста Києва в межах своєї компетенції (підпункт 5 пункту 4 вказаного Положення).

Департамент для здійснення повноважень та виконання завдань, що визначені, має право за дорученням представляти інтереси Київського міського голови, виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) та Київської міської ради в органах державної влади, в органах місцевого самоврядування, у судах, підприємствах, установах, організаціях з питань, що належать до компетенції Департаменту (підпункт 6.8 пункту 6 зазначеного Положення).

Наказом Департаменту комунальної власності м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 04.09.2019 № 202-ос Шумінську Ю. Ю. призначено на посаду начальника відділу претензійно-позовної роботи юридичного управління з 05.09.2019.

Згідно з підпунктом 5 пункту 3 Посадової інструкції начальника відділу претензійно-позовної роботи юридичного управління, затвердженої директором Департаменту комунальної власності м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 08.10.2020, начальник відділу уповноважений на представництво інтересів Київського міського голови, Київської міської ради, виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) у всіх загальних, господарських, адміністративних, місцевих та апеляційних судах, а також у Верховному Суді (самопредставництво органу місцевого самоврядування).

Згідно з положеннями Порядку роботи з позовними заявами, рішеннями суду у справах, стороною у яких є Київська міська рада, Київський міський голова та заступник міського голови - секретар Київради, затвердженого розпорядженням Київського міського голови від 17.11.2011 № 225, структурні підрозділи здійснюють за напрямками діяльності позовну роботу щодо підготовки проектів позовів від імені Київської міської ради, Київського міського голови, заступника міського голови - секретаря Київради, матеріалів, необхідних для обґрунтування позову, звернення з позовами до суду. Управління правового забезпечення у десятиденний термін з моменту отримання проекту позову та відповідних матеріалів надає правову оцінку документів щодо їх обґрунтованості. Позови, підготовлені відповідно до вимог чинного законодавства та погоджені з управлінням правового забезпечення, структурні підрозділи направляють до суду в установленому порядку.

У листі від 27.01.2022 № 062/01-10-696 Департамент комунальної власності м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) повідомив про надання на погодження проєкту позовної заяви для звернення до суду у цій справі, а Управління правового забезпечення діяльності Київської міської ради, у свою чергу, у листі від 01.02.2022 № 08/230-160, погодило проєкт позовної заяви для звернення до суду у встановленому порядку.

Відповідно до доручення від 01.02.2022 № 062/1715 на лист Управління правового забезпечення діяльності Київської міської ради від 01.02.2022 № 08/230-160 про погодження позовної заяви для звернення до суду у встановленому порядку, відповідальним виконавцем було визначено Шумінську Ю. Ю.

Суд апеляційної інстанції, дослідивши та надавши оцінку доданим до матеріалів позовної заяви документам, установив, що надані до позовної заяви докази з огляду на положення статті 56 Господарського процесуального кодексу України підтверджують повноваження Шумінської Ю. Ю. представляти інтереси Київської міської ради в порядку самопредставництва, у тому числі подавати позовні заяви. Апеляційний господарський суд також установив, що Департамент комунальної власності м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) дотримався вимог зазначеного Порядку та отримав відповідне погодження позовної заяви від Управління правового забезпечення діяльності Київської міської ради разом із підтвердженням сплати судового збору, що, як уже зазначалося, підтверджується листом Департаменту комунальної власності м. Києва виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) від 27.01.2022 № 062/01-10-696 та листом Управління правового забезпечення діяльності Київської міської ради від 01.02.2022 № 08/230-160 про погодження проєкту позовної заяви для звернення до суду.

За таких обставин, посилання відповідача у касаційній скарзі на підписання позову у цій справі неуповноваженою особою спростовуються наведеними вище нормами процесуального закону, встановленими судом апеляційної інстанції обставинами справи та до доданими до матеріалів позовної заяви документами на підтвердження відповідних повноважень у зазначеної особи.

3.4. З огляду на викладене, суд апеляційної інстанції при прийнятті постанови про скасування ухвали суду першої інстанції про залишення позову Київської міської ради без розгляду та передачу справи на розгляд до суду першої інстанції, правильно застосував норми процесуального права, які регулюють питання самопредставництва органу місцевого самоврядування в суді, висновки цього суду є обґрунтованими і такими, що відповідають фактичним обставинам справи та вимогам закону.

3.5. Доводи, викладені у касаційній скарзі, зазначених висновків апеляційного суду не спростовують, а в силу положень частини 2 статті 300 Господарського процесуального кодексу України встановлені апеляційним судом обставини не можуть набути інакшої оцінки суду касаційної інстанції, оскільки за приписами цієї норми процесуального права суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази.

Переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права (частина 1 статті 300 Господарського процесуального кодексу України).

Стосовно наведених у касаційній скарзі посилань скаржника на неврахування висновків, викладених у постанові Великої Палати Верховного Суду від 02.07.2020 у справі № 9901/39/20, в ухвалі Верховного Суду від 18.06.2021 у справі № 922/751/20, колегія суддів зазначає, що висновки, викладені у цих судових рішеннях щодо застосування положень законодавства у питанні коли особа діє в порядку самопредставництва, не суперечать висновкам суду апеляційної інстанції, наведеним ним в оскарженій постанові у справі, що розглядається. До того ж, як свідчить зміст оскарженої у справі постанови апеляційного господарського суду, суд апеляційної інстанції урахував висновки, викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 02.07.2020 у справі № 9901/39/20, а такого формулювання висновку, який наводить скаржник у касаційній скарзі, з посиланням на пункти 39- 41 постанови Великої Палати Верховного Суду від 02.07.2020 у справі № 9901/39/20, вказана постанова не містить.

Водночас колегією суддів не беруться до уваги посилання скаржника у касаційній скарзі на невідповідність вимогам законодавства розпорядження Київського міського голови від 17.11.2011 № 225, оскільки такі доводи не спростовують обставин, встановлених судом апеляційної інстанції на підставі здійсненої ним оцінки наявних у справі доказів, та його висновків, покладених в основу оскарженого судового рішення.

Загалом доводи касаційної скарги зводяться до переоцінки доказів, які у тому числі стали підставою для прийняття судом апеляційної інстанції відповідного рішення, проте зазначене виходить за межі повноважень суду касаційної інстанції.

Наведене в сукупності виключає можливість задоволення касаційної скарги.

4. Висновки Верховного Суду

4.1. Згідно з пунктом 1 частини 1 статті 308 Господарського процесуального кодексу України суд касаційної інстанції, за результатами розгляду касаційної скарги, має право залишити судові рішення судів першої інстанції та апеляційної інстанції без змін, а скаргу без задоволення.

За змістом статті 309 Господарського процесуального кодексу України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо судове рішення, переглянуте в передбачених статтею 300 цього Кодексу межах, ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права. Не може бути скасоване правильне по суті і законне рішення з одних лише формальних міркувань.

4.2. Ураховуючи те, що доводи касаційної скарги про порушення і неправильне застосування судом апеляційної інстанції норм процесуального законодавства при прийнятті оскарженого судового акта не знайшли свого підтвердження, підстав для скасування законної постанови апеляційного господарського суду суд касаційної інстанції не вбачає.

5. Розподіл судових витрат

5.1. Судовий збір за подання касаційної скарги в порядку статті 129 Господарського процесуального кодексу України необхідно покласти на скаржника.

Керуючись статтями 300, 301, 308, 309, 314, 315, 317 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд

П О С Т А Н О В И В :

Касаційну скаргу Адміністрації Державної прикордонної служби України залишити без задоволення.

Постанову Північного апеляційного господарського суду від 09.05.2023 у справі № 910/5144/22 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Головуючий Т. Б. Дроботова

Судді Н. О. Багай

Ю. Я. Чумак