ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЛУГАНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
УХВАЛА
про поновлення провадження у справі

03 липня 2023 року м.Харків Справа № 913/176/23
Провадження № 30/913/176/23
Господарський суд Луганської області у складі судді Ірини ГОЛЕНКО, розглянувши матеріали позовної заяви № 50-845вих-23 від 08.05.2023
заступника керівника Лисичанської окружної прокуратури Луганської області, м. Лисичанськ Луганської області в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у відповідних правовідносинах
Луганської обласної державної адміністрації обласної військової адміністрації, м. Сєвєродонецьк Луганської області та
Комунального некомерційного підприємства Луганської обласної ради «Луганська обласна дитяча клінічна лікарня», м. Лисичанськ Луганської області
до відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю «Прайммед», м. Київ
про визнання недійсним пункту договору та стягнення 254355 грн 08 коп.,
Заступник керівника Лисичанської окружної прокуратури Луганської області в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах,Луганської обласної державної адміністрації обласної військової адміністрації та Комунального некомерційного підприємства Луганської обласної ради «Луганська обласна дитяча клінічна лікарня» звернувся до Господарського суду Луганської області з позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю «Прайммед» про визнання недійсним пункту 3.2 договору № 113 від 31.07.2020, укладеного між Комунальним некомерційним підприємством Луганської обласної ради «Луганська обласна дитяча клінічна лікарня» та Товариством з обмеженою відповідальністю «Прайммед», в частині включення до договірної ціни податку на додану вартість у розмірі 254355 грн 08 коп., а також стягнення отриманих без правової підстави грошових коштів у розмірі 254355 грн 08 коп.
Господарський суд Луганської області ухвалоювід 29.05.2023 відкрив провадження у справі, вирішив здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження та одночасно зупинив провадження у справі до закінчення перегляду в касаційному порядку Великою Палатою Верховного Суду справи № 905/1907/21 та оприлюднення в Єдиному державному реєстрі судових рішень повного тексту судового рішення ухваленого зарезультатами такого розгляду; зобов`язано учасників справи повідомити суд про результати перегляду в касаційному порядку Великою Палатою Верховного Суду справи № 905/1907/21.
26.06.2023 оприлюднено в Єдиному державному реєстрі судових рішень постанову Великої Палати Верховного Суду від 21.06.2023 у справі № 905/1907/21.
Згідно зі ст. 230 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) провадження у справі поновлюється за клопотанням учасників справи або за ініціативою суду не пізніше десяти днів з дня отримання судом повідомлення про усунення обставин, що викликали його зупинення. Про поновлення провадження у справі суд постановляє ухвалу. З дня поновлення провадження у справі перебіг процесуальних строків продовжується. Провадження у справі продовжується із стадії, на якій його було зупинено.
З урахуванням вищевикладеного, суд вважає за необхідне поновити провадження у даній справі, оскільки обставини, що зумовили зупинення провадження у справі, станом на дату постановлення ухвали суду, відсутні.
Метою зупинення провадження у цій справі було з`ясування питання щодо наявності у прокурора права звернення з позовом в інтересах держави в особі органу місцевого самоврядування та комунального закладу з вимогою про визнання укладеного правочину щодо публічних закупівель недійсним та стягнення коштів.
Відповідно до ст. 1311 Конституції Українив Україні діє прокуратура, яка здійснює, зокрема, представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.
Згідно із ч. 4 ст. 53 ГПК України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.
Питання представництва інтересів держави прокурором у суді врегульовано у ст. 23 Закону України «Про прокуратуру». У частині першій цієї статті визначено, що представництво прокурором держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів держави, у випадках та порядку, встановлених законом.
Згідно із абзацами першим та другим ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті, крім випадку, визначеного абзацом четвертим цієї частини.
Абзац третій ч. 3 цієї статті передбачає заборону здійснення прокурором представництва в суді інтересів держави в особі державних компаній, а також у правовідносинах, пов`язаних із виборчим процесом, проведенням референдумів, діяльністю Верховної Ради України, Президента України, створенням та діяльністю засобів масової інформації, а також політичних партій, релігійних організацій, організацій, що здійснюють професійне самоврядування, та інших громадських об`єднань.
Велика Палата Верховного Суду у постанові від 21.06.2023 у справі № 905/1907/21 підтвердила свої висновки, викладені у п. 9 постанови від 06.07.2021 у справі № 911/2169/20, про те, що суб`єкт, в особі якого прокурор може звертатись із позовом в інтересах держави, має бути суб`єктом владних повноважень незалежно від наявності статусу юридичної особи.
Позов у цій справі пред`явлений прокурором в інтересах держави в особі Луганської обласної державної адміністрації обласної військової адміністрації та Комунального некомерційного підприємства Луганської обласної ради «Луганська обласна дитяча клінічна лікарня» про визнання недійсним пункту договору та стягнення грошових коштів.
Стосовно позову, поданого прокурором в інтересах держави в особі Луганської обласної державної адміністрації обласної військової адміністрації, суд зазначає наступне.
В обґрунтування необхідності звернення до суду із даним позовом прокурор зазначає, що сторони договору № 113 від 31.07.2020 всупереч інтересам держави, з порушенням вимог п. п. 71, 72 підрозділу 2 розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України безпідставно включили до загальної суми товару (гнучкий волокно-оптичний назофаринголарингоскоп) податок на додану вартість, що призвело до надмірних видатків КНП ЛОР «Луганська обласна дитяча клінічна лікарня» та необґрунтованого збагачення однієї сторони за рахунок іншої, зменшуючи одночасно із цим бюджетні можливості розпорядника бюджетних коштів. При цьому Луганська обласна державна адміністрація обласна військова адміністрація, як орган, який має повноваження з контролю за раціональним та ефективним використанням бюджетних коштів лікарні, забезпечення дотримання чинного законодавства під час використання бюджетних коштів, не вжила заходів для повернення зазначених коштів, хоча була обізнана про стверджуванні порушення.
Здійснивши аналіз абз. 1 ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», суд дійшов висновку, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави в разі порушення або загрози порушення інтересів держави у двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати такий захист у спірних правовідносинах; 2) якщо немає органу державної влади, органу місцевого самоврядування чи іншого суб`єкта владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах.
Відповідно до ч. 1 ст. 118 Конституції України виконавчу владу в областях і районах, містах Києві та Севастополі здійснюють місцеві державні адміністрації.
Згідно з ст. 2 Закону України «Про місцеві державні адміністрації» місцеві державні адміністрації в межах відповідної адміністративно-територіальної одиниці забезпечуютьпідготовку та схвалення прогнозів відповідних бюджетів, підготовку та виконання відповідних бюджетів.
Статтею 13 Закону України «Про місцеві державні адміністрації» передбачено, щодо відання місцевих державних адміністрацій у межах і формах, визначених Конституцією і законами України, належить вирішення питаньбюджету, фінансів та обліку.
Місцеві державні адміністрації в межах, визначених Конституцією і законами України, здійснюють на відповідних територіях державний контроль застаном фінансової дисципліни, обліку та звітності, виконанням державних контрактів і зобов`язань перед бюджетом, належним і своєчасним відшкодуванням шкоди, заподіяної державі (ст. 16 Закону України «Про місцеві державні адміністрації»).
У п. 5 ч. 1 ст. 28 Закону України «Про місцеві державні адміністрації» визначено, що для реалізації наданих повноважень місцеві державні адміністрації мають право звертатися до суду та здійснювати інші функції і повноваження у спосіб, передбачений Конституцією та законами України.
Відповідно до п. 1.4 статуту КНП ЛОР «Луганська обласна дитяча клінічна лікарня» засновником та власником підприємства є територіальні громади сіл, міст Луганської області в особі Луганської обласної ради, органом управління обласна рада. Протягом строку дії Закону України «Про військово-цивільні адміністрації» та на його підставі Луганська обласна державна адміністрація-обласна військово-цивільна адміністрація здійснює повноваження засновника та власника підприємства.
Указом Президента України № 68/2022 від 24.02.2022 для здійснення керівництва у сфері забезпечення оборони, громадської безпеки і порядку утворено Луганську обласну військову адміністрацію.
Таким чином, Луганська обласна державна адміністрація обласна військова адміністрація є засновником лікарні, затверджує обласний бюджет, з якого фінансується цей комунальний заклад, і наділена повноваженнями контролю за виконанням бюджету.
Використання коштів обласного бюджету становить суспільний інтерес. Завданням місцевого органу виконавчої влади є забезпечення раціонального використання майна та інших ресурсів, що перебувають у комунальній власності. Неефективне витрачання коштів бюджету, зокрема шляхом укладення підконтрольним органу місцевого самоврядування комунальним закладом незаконних правочинів, може порушувати економічні інтереси відповідної адміністративно-територіальної одиниці.
Отже, оскільки засновником та власником КНП ЛОР «Луганська обласна дитяча клінічна лікарня» є Луганська обласна державна адміністрація обласна військова адміністрація, яка фінансує і контролює діяльність цього комунального закладу, а також зобов`язана контролювати виконання обласного бюджету, зокрема законність та ефективність використання лікарнею коштів цього бюджету за договорами про закупівлю товарів, суд дійшов висновку про те, що Луганська обласна державна адміністрація обласна військова адміністрація є належним позивачем у цій справі.
З урахуванням викладеного, саме Луганській обласній державній адміністрації обласній військовій адміністрації надано право звертатися до суду на захист інтересів держави в спірних правовідносинах.
Водночас, прокурор звернувся до Луганської обласної державної адміністрації - обласної військової адміністрації з листом № 50-439вих-23 від 29.03.2023, в якому виклав обставини порушення інтересів держави щодо незаконного включення сторонами договору до загальної суми товару (гнучкий волокно-оптичний назофаринголарингоскоп) податку на додану вартість, повідомив про невжиття Луганською обласною державною адміністрацією обласною військовою адміністрацією та КНП ЛОР «Луганська обласна дитяча клінічна лікарня» заходів щодо усунення зазначених порушень.
Крім того, на виконання вимог ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор також повідомив Луганську обласну державну адміністрацію - обласну військову адміністрацію про намір органу прокуратури звернутися до господарського суду в її інтересах з відповідним позовом.
За таких обставин, суд дійшов висновку про наявність у цьому випадку підстав для представництва прокурором інтересів держави відповідно до ст. 23 Закону України «Про прокуратуру».
Тому, суд підтверджує підстави представництва заступника керівника Лисичанської окружної прокуратури Луганської області в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, Луганської обласної державної адміністрації обласної військової адміністрації за заявленими позовними вимогами.
Обґрунтовуючи підстави представництва інтересів держави в особі КНП ЛОР «Луганська обласна дитяча клінічна лікарня», прокурор у позовній заяві зазначає, що лікарня є суб`єктом владних повноважень, уповноважена здійснювати відповідні функції у відносинах щодо використання коштів обласного бюджету та є розпорядником бюджетних коштів.
Судом встановлено, що за статутом КНП ЛОР «Луганська обласна дитяча клінічна лікарня`є комунальним унітарним некомерційним підприємством, що надає послуги третинної (високоспеціалізованої) медичної допомоги дитячому населенню; підприємство є юридичною особою публічного права, має самостійний баланс, рахунки в установах банків, Державній казначейській службі України, печатку, штампи, бланки зі своїм найменуванням, інші реквізити; підприємство має цивільну правоздатність і дієздатність, від свого імені набуває майнових та особистих немайнових прав і несе обов`язки, вчиняє відповідно до закону правочини, наділяється процесуальними правами учасника справи в суді; підприємство самостійно організовує та здійснює бухгалтерський облік.
Термін «суб`єкт владних повноважень» визначено у п. 7 ч. 1 ст. 4 Кодексу адміністративного судочинства України, відповідно до якого це є орган державної влади (у тому числі без статусу юридичної особи), орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг.
Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 55 Господарського кодексу України (далі - ГК України) суб`єктами господарювання є господарські організації - юридичні особи, створені відповідно до Цивільного кодексу України, державні, комунальні та інші підприємства, створені відповідно до цього Кодексу, а також інші юридичні особи, які здійснюють господарську діяльність та зареєстровані в установленому законом порядку.
Згідно із ч. 1 ст. 63 ГК України залежно від форм власності, передбачених законом, в Україні може діяти комунальне підприємство, що діє на основі комунальної власності територіальної громади.
Ураховуючи викладене, комунальне підприємство, створене органом місцевого самоврядування, є господарською організацією, учасником господарських відносин, що діє на основі комунальної власності територіальної громади.
Тобто КНП ЛОР «Луганська обласна дитяча клінічна лікарня» не здійснює владних управлінських функцій, а тому не є суб`єктом владних повноважень.
Щодо повноважень КНП ЛОР «Луганська обласна дитяча клінічна лікарня» як розпорядника бюджетних коштів суд зазначає наступне.
Відповідно до ст. 22 Бюджетного кодексу України (далі БК України) для здійснення програм та заходів, які реалізуються за рахунок коштів бюджету, бюджетні асигнування надаються розпорядникам бюджетних коштів. За обсягом наданих прав розпорядники бюджетних коштів поділяються на головних розпорядників бюджетних коштів та розпорядників бюджетних коштів нижчого рівня.
У п. 18 ч. 1 ст. 2 БК України передбачено, що головні розпорядники бюджетних коштів - бюджетні установи в особі їх керівників, які відповідно до статті 22 цього Кодексу отримують повноваження шляхом встановлення бюджетних призначень.
Розпорядник бюджетних коштів нижчого рівня - розпорядник, який у своїй діяльності підпорядкований відповідному головному розпоряднику та (або) діяльність якого координується через нього (абзац 3 п. 7 Порядку складання, розгляду, затвердження та основних вимог до виконання кошторисів бюджетних установ, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 28.02.2002 № 228 (далі Порядок)).
Згідно із п. п. 47 ст. 2 БК України розпорядник бюджетних коштів - бюджетна установа в особі її керівника, уповноважена на отримання бюджетних асигнувань, взяття бюджетних зобов`язань та здійснення витрат бюджету.
Бюджетне асигнування - повноваження розпорядника бюджетних коштів, надане відповідно до бюджетного призначення, на взяття бюджетного зобов`язання та здійснення платежів, яке має кількісні, часові та цільові обмеження. Бюджетне зобов`язання - будь-яке здійснене відповідно до бюджетного асигнування розміщення замовлення, укладення договору, придбання товару, послуги чи здійснення інших аналогічних операцій протягом бюджетного періоду, згідно з якими необхідно здійснити платежі протягом цього ж періоду або у майбутньому. Бюджетне призначення - повноваження головного розпорядника бюджетних коштів, надане цим Кодексом, законом про Державний бюджет України (рішенням про місцевий бюджет), яке має кількісні, часові і цільові обмеження та дозволяє надавати бюджетні асигнування (п.п. 6-8 ч. 1 ст. 2 БК України).
Абзацами першим та другим п. 5 Порядку визначено, зокрема, що установам можуть виділятися бюджетні кошти тільки за наявності затверджених кошторисів, планів асигнувань загального фонду бюджету, планів надання кредитів із загального фонду бюджету, планів спеціального фонду. Установи мають право брати бюджетні зобов`язання та здійснювати платежі в межах бюджетних асигнувань, установлених затвердженими кошторисами, планами асигнувань загального фонду бюджету, планами надання кредитів із загального фонду бюджету, планами спеціального фонду.
За змістом абзацу другого п. 43 Порядку розпорядники мають право провадити діяльність виключно в межах бюджетних асигнувань, затверджених кошторисами, планами асигнувань загального фонду бюджету, планами надання кредитів із загального фонду бюджету, планами спеціального фонду.
Враховуючи викладене, КНП ЛОР «Луганська обласна дитяча клінічна лікарня`у спірних правовідносинах, які виникли щодо закупівлі товару (гнучкий волокно-оптичний назофаринголарингоскоп) за договором, діє як розпорядник бюджетних коштів нижчого рівня (отримувач бюджетних коштів) та є замовником зазначеного товару в обсязі та в межах видатків, що визначені розпорядниками бюджетних коштів вищого рівня.
Водночас слід зазначити, що ТОВ «Прайммед» є суб`єктом господарювання, а метою його діяльності як учасника господарських відносин є досягнення економічних та соціальних результатів і одержання прибутку відповідно до ч. 2 ст. 3 ГК України.
Згідно із ч. 4 ст. 48 БК України зобов`язання, взяті учасником бюджетного процесу без відповідних бюджетних асигнувань або з перевищенням повноважень, встановлених цим Кодексом та законом про Державний бюджет України (рішенням про місцевий бюджет), не вважаються бюджетними зобов`язаннями (крім витрат, що здійснюються відповідно до частини шостої цієї статті) і не підлягають оплаті за рахунок бюджетних коштів. Взяття таких зобов`язань є порушенням бюджетного законодавства. Витрати бюджету на покриття таких зобов`язань не здійснюються.
Отже, у відносинах щодо розрахунків з постачальником товару (гнучкий волокно-оптичний назофаринголарингоскоп) за договором комунальний заклад, який є розпорядником бюджетних коштів, виступає не як суб`єкт владних повноважень, а як сторона у зобов`язальних правовідносинах.
Враховуючи правову позицію Великої Палати Верховного Суду, викладену у постанові від 21.06.2023 у справі № 905/1907/21, суд приходить до висновку про відсутність підстав для представництва заступником керівника Лисичанської окружної прокуратури Луганської області інтересів держави в особі КНП ЛОР «Луганська обласна дитяча клінічна лікарня».
Якщо після відкриття провадження у справі з урахуванням наведених учасниками справи аргументів та наданих доказів суд установить відсутність підстав для представництва прокурором інтересів держави в суді, суд залишає позовну заяву, подану прокурором в інтересах держави в особі компетентного органу, без розгляду відповідно до положень п. 2 ч. 1 ст. 226 ГПК України. Такі правові висновки викладені в постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18.
Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 226 ГПК України суд залишає позов без розгляду, якщо позовну заяву не підписано або підписано особою, яка не має права підписувати її, або особою, посадове становище якої не вказано.
Оскільки позов подано прокурором в інтересах держави в особі КНП ЛОР «Луганська обласна дитяча клінічна лікарня», яке не є суб`єктом владних повноважень, за висновками суду він є таким, що підлягає залишенню без розгляду на підставі п.2 ч.1 ст. 226 ГПК України.
Згідно із ч. 2 ст. 226 ГПК України про залишення позову без розгляду постановляється ухвала, в якій вирішуються питання про розподіл між сторонами судових витрат, про повернення судового збору з бюджету.
У п. 4 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разізалишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).
Як вбачається з матеріалів справи, станом на 03.07.2023 клопотання про повернення сплаченої суми судового збору не надходило.
Згідно із ч. 2 ст. 50 ГПК України якщо суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до розгляду встановить, що рішення господарського суду може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору.
Треті особи, які не заявляють самостійних вимог, мають процесуальні права та обов`язки, встановлені ст. 42 ГПК України.
Суд за власною ініціативою вважає за необхідне залучити до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивачаКНП ЛОР «Луганська обласна дитяча клінічна лікарня`з огляду на наступне.
Як вбачається з матеріалів позовної заяви, прокурором заявлено позовні вимоги про визнання недійсним пункту договору, який укладений між КНП ЛОР «Луганська обласна дитяча клінічна лікарня» та ТОВ «Прайммед», а також стягнення з останнього 254355 грн 08 коп., сплачених за договором № 113 від 31.07.2020, на користь КНП ЛОР «Луганська обласна дитяча клінічна лікарня».
Тому, суд приходить до висновку, що рішення у даній справі може вплинути на права та обов`язки КНП ЛОР «Луганська обласна дитяча клінічна лікарня» відносно позивача, а тому вказана юридична особа підлягає залученню до участі у справі у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача.
Положеннями ст. 181 ГПК України передбачено, що для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання. Дата і час підготовчого засідання призначаються суддею з урахуванням обставин справи і необхідності вчинення відповідних процесуальних дій. Підготовче засідання має бути розпочате не пізніше ніж через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі.
Суд звертає увагу сторін на те, що відповідно до ч. 1 ст. 80 ГПК України учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду.
Копії доказів (крім речових доказів), що подаються до суду, заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи. Суд не бере до уваги відповідні докази у разі відсутності підтвердження надсилання (надання) їх копій іншим учасникам справи, крім випадку, якщо такі докази є у відповідного учасника справи або обсяг доказів є надмірним, або вони подані до суду в електронній формі, або є публічно доступними (ч. 9 ст. 80 ГПК України).
Керуючись ст. ст. 50, 53, 120, 121, 181, п. 2 ч. 1 ст. 226, 230, 232, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд
1.Поновити провадження у справі № 913/176/23.
2.Підтвердити підстави представництва заступником керівника Лисичанської окружної прокуратури Луганської області в інтересів держави в особі органу, уповноваженого здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах - Луганської обласної державної адміністрації обласної військової адміністрації за заявленими позовними вимогами.
3.В підтвердженні підстав представництва заступником керівника Лисичанської окружної прокуратури Луганської області інтересів держави в особі в особі органу, уповноваженого здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах - Комунального некомерційного підприємства Луганської обласної ради «Луганська обласна дитяча клінічна лікарня» за заявленими позовними вимогами відмовити.
4.Позов заступника керівника Лисичанської окружної прокуратури Луганської області в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах - Комунального некомерційного підприємства Луганської обласної ради «Луганська обласна дитяча клінічна лікарня» до Товариства з обмеженою відповідальністю «Прайммед» про визнання недійсним пункту 3.2 договору № 113 від 31.07.2020, укладеного між Комунальним некомерційним підприємством Луганської обласної ради «Луганська обласна дитяча клінічна лікарня» та Товариством з обмеженою відповідальністю «Прайммед», в частині включення до договірної ціни податку на додану вартість у розмірі 254355 грн 08 коп., а також стягнення отриманих без правової підстави грошових коштів у розмірі 254355 грн 08 коп. - залишити без розгляду.
5.Підготовче засідання у справі призначити на 26.07.2023 о 14 год. 30 хв.
6.Засідання відбудеться у приміщенні Господарського суду Луганської області за адресою: м. Харків, проспект Науки, 5, 2-й поверх, зал судових засідань № 205.
8.Встановити відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву з документальним підтвердженням доводів з урахуванням вимог ст. 165 ГПК України протягом 15 (п`ятнадцяти) днів з дня вручення даної ухвали, копію відзиву та додані до нього докази надіслати іншим учасникам справи одночасно з надісланням відзиву до суду, докази на підтвердження такого направлення надати суду.
9.Встановити позивачу та третій особі строк для подання письмових пояснень на позовну заяву протягом 15 (п`ятнадцяти) днів з дня вручення даної ухвали, копію письмових пояснень та додані до них докази надіслати іншим учасникам справи одночасно з надісланням пояснень до суду, докази на підтвердження такого направлення надати суду.
10.Запропонувати учасникам справи свої процесуальні права та обов`язки, передбачені Господарським процесуальним кодексом України, реалізовувати з використанням підсистеми ЄСІТС «Електронний суд».
11.Звернути увагу учасників справи, що до їх заяв по суті справи (позовна заява; відзив на позовну заяву; відповідь на відзив; заперечення) додаються докази, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються їх пояснення, заперечення, аргументи та міркування, якщо такі докази не надані іншими учасниками справи, а також додаються документи, що підтверджують надіслання (надання) вказаних заяв і доданих до них доказів іншим учасникам справи, також до заяв по суті справи, які підписані представником учасника справи, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження його представника.
12.Повідомити учасників справи про наявність у суду технічної можливості забезпечення їх права брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду відповідно до ст. 197 ГПК України та п. п. 45-50 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя від 17.08.2021 № 1845/0/15-21.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею - 03.07.2023 та може бути оскаржена до Східного апеляційного господарського суду у строк, встановлений ст. 256 ГПК України, та в порядку, передбаченому ст. 257 ГПК України.

Суддя Ірина ГОЛЕНКО