ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без розгляду

04.07.2023м. ДніпроСправа № Б29/334-09 (904/1774/22)

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Міжнародна будівельна компанія "Україна-Канада" (52005, Дніпропетровська область, Дніпровський район, селище міського типу Слобожанське, вулиця Харківська, будинок 14А, )

до ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 )

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: Акціонерне товариство "Сенс Банк" (03150, місто Київ, вулиця Велика Васильківська, 100, )

про витребування майна із чужого незаконного володіння

в межах справи №Б29/334-09

за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю виробничо-комерційної фірми "Будмехсервіс", місто Дніпропетровськ, вулиця Будьонного, 4

до боржника Товариства з обмеженою відповідальністю "Міжнародна будівельна компанія "Україна-Канада" (52005, Дніпропетровська область, смт.Слобожанське, вулиця 8 Березня, 11,70, )

про визнання банкрутом

Суддя Первушин Ю.Ю.

за участю секретаря судового засідання (помічник за дорученням) Рустамової З.Р.

Від представників учасників справи:

від позивача: повноважний представник не з`явився.

від відповідача: повноважний представник не з`явився.

третя особа: повноважний представник не з`явився.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

01.07.2022 до Господарського суду Дніпропетровської області надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю "Міжнародна будівельна компанія "Україна-Канада" до ОСОБА_1 про витребування майна із чужого незаконного володіння.

Згідно витягу з протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 01.07.2022, справу №904/Б29/334-09(904/1774/22) передано на розгляд судді Первушину Ю.Ю.

Позовна заява подана в межах справи №Б29/334-09 про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "Міжнародна будівельна компанія "Україна-Канада" (52005, Дніпропетровська область, смт.Слобожанське, вулиця 8 Березня, 11,70, ).

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 21.11.2022 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Ухвалено розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження. Призначено підготовче засідання, яке відбудеться 20.12.2022 о 10:30 год.

Позивач та Відповідач у підготовче судове засідання не з`явились, про причини неявки суд не повідомили.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 20.12.2022 відкладено підготовче засідання на 31.01.2023 о 10:00 год.

Позивач та відповідач у підготовче судове засідання не з`явились.

30.01.2023 на електронну адресу представник позивача надіслав клопотання (вх.№4637/23) про відкладення розгляду справи.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 31.01.2023 відкладено підготовче засідання на 07.03.2023 о 10:00 год.

Відповідач у підготовче судове засідання 07.03.2023 не з`явилась.

У підготовчому судовому засідання заслухано пояснення представника позивача.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 07.03.2023 продовжено строк підготовчого провадження на 30 днів та відкладено підготовче засідання суду на 17.04.2023 о 14:00 год.

Відповідач у підготовче судове засідання 17.04.2023 не з`явилась.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 17.04.2023 залучено до участі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: Акціонерне товариство "Сенс Банк" (03150, місто Київ, вулиця Велика Васильківська, 100, ). Відкладено підготовче судове засідання на 08.05.2023 о 10:00 год. Зобов`язано позивача направити на адресу третьої особи копію позовної заяви з додатками та надати докази направлення до суду. Запропоновано третій особі у строк протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання даної ухвали або позовної заяви подати до суду пояснення щодо позову з урахуванням вимог статті 168 ГПК України.

04.05.2023 до відділу канцелярії суду позивач подав клопотання про долучення до матеріалів справи копію ухвали Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 14.03.2023 по цивільній справі №2-175/4409/19(провадження №2/175/1253/19).

Позивач, Відповідач та третя особа у підготовче судове засідання не з`явились, про причини неявки суд не повідомили.

Позивачем на виконання вимог ухвали суду від 17.04.2023 доказів направлення на адресу третьої особи копію позовної заяви з додатками до суду не надано.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 08.05.2023 відкладено підготовче засідання на 23.05.2023 о 15:00 год.

16.05.2023 до відділу канцелярії суду Позивач подав клопотання про долучення до матеріалів справи докази направлення позову з додатками на адресу третьої особи - АТ "Сенс Банк" (вх. суду №23692/23).

Суд оглянув вищевказані документи та долучено до матеріалів справи.

Відповідач та третя особа у підготовче судове засідання не з`явились, про причини неявки суд не повідомили.

Судом заслухано думку представника позивача щодо можливості закриття підготовчого провадження та призначення справи до розгляду по суті.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 23.05.2023 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 13.06.2023 о 10:30 год.

13.06.2023 позивач, відповідач та третя особа у судове засідання не з`явились.

12.06.2023 до відділу канцелярії суду Позивач подав клопотання (вх. суду №28482/23), за змістом якого просить суд відкласти розгляд справи на іншу дату, у зв`язку з неможливістю забезпечити явку повноважного представника. Причини неявки Відповідача та Третьої особи суду не відомі.

13.06.2023 позивач, відповідач та третя особа у судове засідання не з`явились.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 13.06.2023 відкладено судове засідання на 04.07.2023 об 10:00 год. Відклавши судове засідання суд зобов`язав учасників судового процесу забезпечити явку повноважних представників та наявність оригіналів письмових доказів, копії яких долучено до матеріалів справи, для огляду документів в судовому засіданні.

В судове засідання 04.07.2023 учасники судового процесу не з`явилися. Позивач не забезпечив явку повноважного представника. Заяв/клопотань про відкладення слухання справи або про розгляд справи без участі представника позивача до канцелярії суду не надходило.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступних висновків.

Ініціювавши судовий розгляд справи, позивач насамперед повинен активно використовувати визначені законом процесуальні права, здійснювати їх з метою, з якою такі права надано. Реалізація особою процесуальних прав невіддільна від виконання нею процесуального обов`язку щодо сприяння встановленню в судовому процесі дійсних обставин у справі з метою отримання правосудного судового рішення. На цьому акцентувала увагу Велика Палата Верховного Суду у постанові від 12 січня 2023 року по справі №9901/278/21.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначена рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Процесуальний порядок провадження у господарських справах визначається Господарським процесуальним кодексом України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови реалізації процесуальних прав і обов`язків суб`єктів господарсько-процесуальних правовідносин та їх гарантій.

Відповідно до частин першої - четвертої статті 13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Згідно зі статтею 14 Господарського процесуального кодексу України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

За змістом пункту 2 частини першої та пункту 3 частини другої статті 42 Господарського процесуального кодексу України учасники справи мають право, зокрема брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом, і разом з тим учасники справи зобов`язані з`явитися за викликом суду в судове засідання, якщо їх явка визнана обов`язковою.

Відповідно до частини першої статті 45 Господарського процесуального кодексу України сторонами в судовому процесі - позивачами і відповідачами - можуть бути особи, зазначені у статті 4 цього Кодексу.

Згідно зі статтею 46 Господарського процесуального кодексу України сторони користуються рівними процесуальними правами. Крім прав та обов`язків, визначених у статті 42 цього Кодексу, сторони (позивачі та відповідачі) також мають ще коло прав і обов`язків, передбачених статтею 46 Господарського процесуального кодексу України.

Одним із прав, які надаються учасникам справи, є право брати участь в судовому засіданні, якщо інше не визначено законом (пункт 2 частини першої статті 42 Господарського процесуального кодексу України). Однак, це право не є абсолютним, оскільки учасники зобов`язані з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою (пункт 3 частини другої статті 42 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідно до частини першої статті 120 Господарського процесуального кодексу України суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою.

Крім того, за змістом частини третьої статті 196 Господарського процесуального кодексу України учасник справи може відмовитися від свого права брати участь в судовому засіданні, заявивши клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Отже, учасник справи має право:

а) брати участь в судових засіданнях (особисто або через представника);

б) не брати участі в судових засіданнях, подавши клопотання про розгляд справи за його відсутності, крім випадків, коли суд визнав явку учасника обов`язковою.

Аналіз зазначених норм процесуального права свідчить про те, що учасник справи не може відмовитися від свого права на участь в судових засіданнях за принципом мовчання, його волевиявлення щодо цього має бути формалізовано.

Саме до наведених вище правових висновків дійшов Верховний суд у складі Об`єднаної палати касаційного господарського суду у постанові від 18.11.2022 по справі № 905/458/21 (п.п. 8.2- 8.7), та у постанові від 17.03.2023 у справі № 910/17906/21..

Також, Верховний суд у складі Об`єднаної палати касаційного господарського суду у постанові від 18.11.2022 по справі № 905/458/21 наведено наступний аналіз наслідків неявки позивача в судове засідання.

Правове значення для прийняття судом рішення про залишення позову без розгляду з підстави нез`явлення позивача у судове засідання, передбаченої цими нормами процесуального права, має одночасна наявність таких обставин, так звані умови для залишення позову без розгляду у випадку неявки позивача в судове засідання:

1) належне повідомлення судом позивача про час і місце судового засідання;

2) неявка позивача в судове засідання або неповідомлення позивачем суду причин його неявки в судове засідання;

3) неподання позивачем суду заяви про розгляд справи за його відсутності.

При цьому зміст частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України свідчить про те, що передбачена цими нормами процесуального права така процесуальна дія суду як залишення позову без розгляду з підстави нез`явлення позивача у судове засідання та неповідомлення про причини своєї неявки не залежить від того, чи була визнана судом явка позивача в судове засідання обов`язковою.

Аналогічні висновки Верховного Суду щодо застосування частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України викладені у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 05 червня 2020 року у справі № 910/16978/19.

Останні висновки Верховного Суду щодо застосування частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України викладені у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 17 березня 2023 року у справі № 910/17906/21.

Натомість позивач не забезпечив явку повноважного представника до судового засідання.

Господарський процесуальний кодекс України передбачає порядок судового розгляду справи у змагальному порядку за участю обох сторін.

Неявка позивача або його представника в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин неявки може означати втрату позивачем юридичного інтересу до розгляду його справи судом.

Разом з цим у разі, якщо позивач не з`явився в судове засідання, однак, повідомив суду інформацію про причини своє неявки, суд має здійснити оцінку поважності таких причин. За відсутності такого повідомлення суд приймає рішення про залишення заяви без розгляду.

Питання поважності причин є оціночним та залежить від доказів, якими підтверджуються відповідні обставини. Поважними причинами є лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язуються з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне вчинення певної процесуальної дії.

Що до можливості розгляду справи за відсутністю представника позивача Верховний суд в постанові від 18.11.2022 по справі № 905/458/21 визначив наступну правову позицію.

Положення частини четвертої статті 202 та пункті 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України передбачають подання позивачем до суду заяви про розгляд справи за його відсутності. Тобто право позивача як особи, яка подала позов та зацікавлена в його розгляді, не бути присутнім у судовому засіданні кореспондується з його обов`язком подати до суду відповідну заяву про розгляд справи за його відсутності. Право позивача самостійно визначати характер своєї участі в судовому засіданні, зокрема й через неявку до нього, повинне бути здійснене у належний, тобто визначений процесуальним законом спосіб: шляхом подання позивачем до суду клопотання про розгляд справи за його відсутності. Лише, якщо позивач чітко висловив своє волевиявлення через клопотання про розгляд справи за його відсутності та за умови можливості розгляду справи за відсутності позивача в судовому засіданні, можливий судовий розгляд справи за відсутності позивача в судовому засіданні. Отже, відповідно до частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України виключенням для обов`язкового залишення позову без розгляду можуть вважатися обставини, якщо позивач подав суду заяву про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору. Тобто, суд розглядає справу по суті за умов, якщо: (1) позивач подав суду заяву про розгляд справи за його відсутності та (2) його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору. При цьому, суд може розглянути можливість вирішення спору за відсутності позивача (з`ясувати, чи не перешкоджає нез`явлення позивача вирішенню спору) лише якщо від позивача надійшло клопотання про такий розгляд (про розгляд справи за відсутності позивача). У разі, якщо від позивача до суду не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд не має права розглядати справу, а тому не зобов`язаний надавати оцінку наявності такої можливості.

Підсумовуючи наведене вище, господарський суд дійшов наступних висновків.

До судового засідання призначеного на 13.06.2023 представник позивача не з`явився, надав клопотання про відкладення слухання справи на більш пізнішу дату (арк.с. 86), але доказів поважності причин за яких представник не з`явився в судове засідання до суду не надав.

До судового засідання 04.07.2023 представник позивачів не з`явився, будь-яких пояснень з приводу причин неявки до судового засідання та про відкладення слухання справи суду не надав. Про час та місце судового засідання був обізнаний, про що свідчать докази направлення ухвали від 13.06.2023 на електроні адреси учасників процесу (арк.с. 90, 91).

Поважних причин неявки суду не вказав, клопотання про розгляд справи без його участі не надав. Інші учасники справи до судового засідання також не з`явились, заяв та клопотань про відкладення слухання справи або про розгляд справи без участі представників не надали.

Витребувані судом для огляду оригінали документів, копії яких було додано до матеріалів справи, суду для огляду не надали. Причин неявки в судове засідання учасники справи суду не пояснили.

Проте, правова позиція Верховний Суд у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду (постанова від 18.11.2022 по справі № 905/458/21) зазначає, що норми, закріплені у частині четвертій статті 202 та у пункті 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України, за методом правового регулювання є імперативними, що означає те, що відповідно до цих норм процесуального права у разі неявки позивача в судове засідання за умови, що він був належним чином повідомлений про час і місце судового засідання, не повідомив суд про причини його неявки та не надав суду заяви про розгляд справи за його відсутності, суд має імперативний процесуальний обов`язок залишити позов без розгляду.

Системний аналіз змісту частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України свідчить про те, що процесуальним наслідком неявки позивача в судове засідання є залишення позову без розгляду.

Залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду господарським судом справи без прийняття рішення суду по суті спору у зв`язку з виявленням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому, наслідком якої є можливість повторного звернення до суду з тотожним позовом.

З огляду на наведене, у зв`язку з неявкою позивачів та їх представників, суд дійшов висновку, позовну заяву ТОВ "Міжнародна будівельна компанія "Україна-Канада" - залишити без розгляду.

Керуючись статтями 202, 226, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Міжнародна будівельна компанія "Україна-Канада" (52005, Дніпропетровська область, Дніпровський район, селище міського типу Слобожанське, вулиця Харківська, будинок 14А, ) до ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: Акціонерне товариство "Сенс Банк" (03150, місто Київ, вулиця Велика Васильківська, 100, ) про витребування майна із чужого незаконного володіння залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили 04.07.2023 та може бути оскаржена в порядку та строки, передбачені статтями 256, 257 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст ухвали складено та підписано - 05.07.2023.

Суддя Ю.Ю. Первушин