ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
______________________________________________________________________
УХВАЛА

04 липня 2023 року м. ХарківСправа № 922/1391/23

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Хотенця П.В.

без виклику представників сторін

розглянувши заяву (вхідний № 17145 від 03 липня 2023 року) Товариства з обмеженою відповідальністю "Паркінг+" про вжиття заходів забезпечення позову по справ

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Паркінг+", м. Харків
до Товариства з обмеженою відповідальністю "Дорожньо-будівельна компанія Профіт", м. Харків
про стягнення 103370203,79 грн.

ВСТАНОВИВ:

Позивач - Товариство з обмеженою відповідальністю "Паркінг+", м. Харків звернулося до господарського суду Харківської області з позовною заявою до відповідача - Товариства з обмеженою відповідальністю "Дорожньо-будівельна компанія Профіт", м. Харків, в якій просить стягнути з відповідача заборгованості за договором поставки № 2019/П/04 від 29 січня 2019 року у розмірі 103370203,79 грн, що складається з: заборгованості з основного боргу у розмірі 16744891,90 грн, пені за несвоєчасне виконання обов`язків з розрахунку у розмірі 12402523,05 грн, річних відсотків у розмірі 11071981,53 грн, інфляційних збитків у розмірі 7790899,46 грн та товарного кредиту у розмірі 55359907,85 грн. Також просить покласти на відповідача витрати зі сплати судового збору.

Ухвалою господарського суду Харківської області від 17 квітня 2023 року позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Паркінг+", м. Харків до Товариства з обмеженою відповідальністю "Дорожньо-будівельна компанія Профіт", м. Харків про стягнення 103370203,79 грн - залишено без руху; надано позивачу строк 10 днів з дня вручення йому цієї ухвали для усунення недоліків, шляхом надання до суду інформації щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових доказів, копії яких додано до позовної заяви; підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав; доказів відправлення відповідачеві копії позовної заяви і доданих до неї документів та доказів сплати судового збору у встановлених порядку і розмірі (939400,00 грн).

02 травня 2023 року Товариством з обмеженою відповідальністю "Паркінг+" усунено недоліки шляхом надання до суду інформації щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових доказів, копії яких додано до позовної заяви; підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав; доказів відправлення відповідачеві копії позовної заяви і доданих до неї документів та доказів сплати судового збору у встановлених порядку і розмірі (939400,00 грн).

Ухвалою господарського суду Харківської області від 08 травня 2023 року прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження з повідомленням сторін та призначено підготовче засіданні на 05 червня 2023 року о 11 годин.

Протокольною ухвалою суду від 05 червня 2023 року, на підставі статтей 177, 181, пункту 3 частини 2 статті 183, статті 232 Господарського процесуального кодексу України відкладено підготовче засідання на 26 червня 2023 року о 12:30 годин.

Ухвалою господарського суду Харківської області від 26 червня 2023 року продовжено строк підготовчого провадження на тридцять днів, до 07 серпня 2023 року та підготовче засідання відкладено на 17 липня 2023 року о 11 годин.

03 липня 2023 року Товариством з обмеженою відповідальністю "Паркінг+" подано через канцелярію господарського суду Харківської області заяву (вхідний № 17145) про вжиття заходів забезпечення позову, в якій позивач просить суд забезпечити позов шляхом накладення арешту на грошові кошти, що знаходяться на належних Товариству з обмеженою відповідальністю "Дорожньо-будівельна компанія Профіт" () банківських рахунках, у тому числі і на рахунку НОМЕР_1 в АТ "УкрСиббанк" та усе, належне Товариству з обмеженою відповідальністю "Дорожньо-будівельна компанія Профіт" () майно.

В обґрунтування заяви Товариство з обмеженою відповідальністю "Паркінг+" посилається на те, що впродовж 2020-2023 років позивачем неодноразово здійснювалися спроби досудового врегулювання існуючого спору, шляхом звернення до Товариства з обмеженою відповідальністю "Дорожньо-будівельна компанія Профіт" з пропозиціями добровільного погашення існуючої у останнього за договором поставки № 2019/П/04 від 29 січня 2019 року заборгованості, однак усі намагання Товариства з обмеженою відповідальністю "Паркінг+" із досудового врегулювання спору представниками Товариства з обмеженою відповідальністю "Дорожньо-будівельна компанія Профіт" були у категоричній формі проігноровані; на телефонні дзвінки представників позивача, ніхто з представників відповідача не відповідав; особистих зустрічей представники відповідача із представниками позивача уникали; поштова кореспонденція представниками відповідача не отримувалася, а отримана залишилася без відповідей. Існуюча у Товариства з обмеженою відповідальністю "Дорожньо-будівельна компанія Профіт" перед Товариством з обмеженою відповідальністю "Паркінг+" заборгованість, розмір якої станом на теперішній час становить 103370203,79 грн являється надзвичайно великою та у декілька разів перевищує розмір статутного (складеного) капіталу Товариства з обмеженою відповідальністю "Дорожньо-будівельна компанія Профіт", який згідно наявних у відкритому доступі відомостей Державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань становить лише 350000,00 грн, що з урахуванням також наявних у відкритому доступі відомостей Державного реєстру речових прав на нерухоме майно за Товариством з обмеженою відповідальністю "Дорожньо-будівельна компанія Профіт" не зареєстровано жодного об`єкта нерухомого майна, свідчить про існування реальної загрози не виконання Товариством з обмеженою відповідальністю "Дорожньо-будівельна компанія Профіт" прийнятого за результатом розгляду справи рішення суду щодо погашення наявної перед Товариством з обмеженою відповідальністю "Паркінг+" заборгованості.

Окрім того, позивач в обґрунтування заяви про забезпечення позову вказує, що згідно відомостей, наявних на сайті Судової влади України та у Єдиному державному реєстрі судових рішень, директор Товариства з обмеженою відповідальністю "Дорожньо-будівельна компанія Профіт" Погребняк Олександр Вікторович вироком Московського районного суду м. Харкова від 22 лютого 2022 року по справі 643/7837/21 (набрав законної сили 26 березня 2022 року) був засуджений за неналежне виконання Товариством з обмеженою відповідальністю "Дорожньо-будівельна компанія Профіт" взятих на себе, згідно укладеного з Департаментом будівництва та шляхового господарства Харківської міської ради договору № 951 від 08 жовтня 2019 року, обов`язків по виконанню робіт з капітального ремонту внутрішньо квартальних доріг та тротуарів в м. Харкові; те, що посадові особи Товариства з обмеженою відповідальністю "Дорожньо-будівельна компанія Профіт" можуть являтися імовірним фігурантами у розслідуваних Головним слідчим управлінням Державного бюро розслідувань, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених статтями 191, 205-1 та 366 КК України (за які законом передбачене, окрім інших, покарання у вигляді конфіскації майна) кримінальних провадженнях № 0000169 від 07 серпня 2018 року та № 0000552 від 04 липня 2019 року, а також пов`язаних з ними кримінальних провадженнях, про що містяться відомості у наявних у відкритому доступі ухвалах Личаківського районного суду м. Львова від 09 серпня 2022 року по справам № 463/5727/22 та № 463/5494/22; а також те, що на розгляді Господарського суду Харківської області перебуває позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю "Східбудпостач" про стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю "Дорожньо-будівельна компанія Профіт" заборгованості у розмірі 2320846,80 грн, з яких: 829920,00 грн сума основного боргу, 527276,65 грн інфляційні втрати, 743964,38 грн пеня, 219685,77 грн 3% річних та стягнення судових витрат (справа № 922/1302/23) що, у свою чергу, з урахуванням наявної у відповідача перед Товариством з обмеженою відповідальністю "Паркінг+" заборгованості, стосовно якої позивачем було подано позовну заяву, свідчить про існування реальних загроз, як щодо можливості здійснення представниками Товариства з обмеженою відповідальністю "Дорожньо-будівельна компанія Профіт" дій, спрямованих на приховання наявних у підприємства грошових коштів та майна, за для ухилення від погашення за рішенням суду наявної перед Товариством з обмеженою відповідальністю "Паркінг+" заборгованості; так і щодо незадоволення позовних вимог Товариства з обмеженою відповідальністю "Паркінг+" у разі, якщо до відповідача будуть застосовані заходи арешту/конфіскації належних останньому активів як в межах наявних кримінальних проваджень, так і в межах справи № 922/1302/23.

Зазначені загрози, з урахуванням існуючої у Товариства з обмеженою відповідальністю "Дорожньо-будівельна компанія Профіт" перед позивачем заборгованості за договором поставки № 2019/П/04 від 29 січня 2019 року, у розмірі 103370203,79 грн, що являється надзвичайно великою та яку відповідач не бажає сплатити Товариству з обмеженою відповідальністю "Паркінг+" у добровільному порядку, у зв`язку з чим останнє вимушене було звернутися до суду; з урахуванням заборгованостей Товариства з обмеженою відповідальністю "Дорожньо-будівельна компанія Профіт" перед Товариством з обмеженою відповідальністю "Паркінг+" за договорами поставки № 2020/П/11-1 від 29 січня 2020 року; № 2021/П/08 від 12 січня 2021 року; договорами про надання послуг 2020/У/15 від 04 лютого 2020 року; 2021/У/08 від 12 січня 2021 року; договором субпідряду № 2021/СП/13 від 14 червня 2021 року та договорами про переведення боргів б/н від 25 травня 2021 року та б/н від 30 червня 2021 року по яким позивачем, наразі здійснюються заходи по підготовці позовних заяв до суду; а також з урахуванням небажання представників відповідача здійснювати будь-які контакти (телефонні розмови, особисті зустрічі, поштова кореспонденція тощо) з представниками позивача - свідчать про те, що невжиття заходів забезпечення позову по справі № 922/1391/23 в подальшому утруднить чи зробить неможливим виконання прийнятого судом рішення.

Статтею 55 Конституції України кожному гарантується право на судовий захист.

Також, згідно частини 1 статті 7 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" кожному, гарантується захист його прав, свобод та інтересів у розумні строки незалежним, безстороннім і справедливим судом, утвореним відповідно до закону.

У рішенні Європейського суду від 18 травня 2004 року у справі "Продан проти Молдови" суд наголосив, що право на справедливий судовий розгляд, гарантований Європейською конвенцією з прав людини, буде ілюзією, якщо правова система держав, які ратифікували Конвенцію, дозволятиме остаточному, обов`язковому судовому рішенню залишатися невиконаним, завдаючи шкоди одній зі сторін.

Таким чином, господарський суд, будучи органом правосуддя, повинен врахувати потенційні ризики можливості невиконання рішення суду та гарантувати відновлення порушених прав позивача в разі задоволення позову та виконання постановленого рішення.

Забезпечення позову - це сукупність процесуальних дій, які гарантують виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог.

Процесуальні підстави для застосування заходів забезпечення позову визначає стаття 136 Господарського процесуального кодексу України, згідно з приписами якої господарський суд за заявою сторони, прокурора або з власної ініціативи має право вжити передбачених статтею 137 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається в будь-якій стадії провадження у справі, якщо невжиття таких заходів може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення господарського суду.

Отже, саме вжиття судом заходів забезпечення позову сприяє гарантуванню відновлення порушених прав позивача в разі задоволення позову та виконання постановленого рішення, що повністю відповідає вимогам Європейського суду зазначеним вище.

Умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може унеможливити або утруднити виконання рішення по суті позовних вимог.

З урахуванням викладених обставин, вжиття заявлених позивачем по даній справі заходів забезпечення позову сприятиме захисту та поновленню порушених прав позивача та виконанню рішення по даній справі у разі задоволення позовних вимог.

Вжиття заявлених позивачем заходів забезпечення позову не порушить прав та охоронюваних законом інтересів відповідачів, а лише запровадить тимчасові обмеження, існування яких дозволить створити належні умови для запобігання перешкод у виконанні рішення суду у разі задоволення позовних вимог та сприятимуть його виконанню. Тоді як невжиття заявлених позивачем заходів забезпечення позову може істотно ускладнити чи зробити неможливим виконання рішення суду у даній справі, що в свою чергу призведе до нівелювання функції судового рішення як механізму дійсного поновлення порушених прав та інтересів Позивача.

Згідно статті 136 Господарського процесуального кодексу України господарський суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 137 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до статті 137 Господарського процесуального кодексу України, позов забезпечується, зокрема, накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачу і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною відповідачу вчиняти певні дії; забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві, або виконувати щодо нього інші зобов`язання; передачею речі, що є предметом спору, на зберігання іншій особі, яка не має інтересу в результаті вирішення спору; іншими заходами, необхідними для забезпечення ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав та інтересів, якщо такий захист або поновлення не забезпечуються заходами, зазначеними у пунктах 1 - 9 цієї частини.

Забезпечення позову є засобом, спрямованим на запобігання можливим порушенням майнових прав чи охоронюваних законом інтересів юридичної або фізичної особи, що полягає у вжитті заходів, за допомогою яких у подальшому гарантується виконання судових актів. При цьому сторона, яка звертається з заявою про забезпечення позову, повинна обґрунтувати причини звернення з такою заявою. Метою вжиття заходів забезпечення позову є уникнення можливого порушення у майбутньому прав та охоронюваних законом інтересів позивача, а також можливість реального виконання рішення суду та уникнення будь-яких труднощів при виконанні у випадку задоволення позову.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд повинен врахувати, що вжиття відповідних заходів може забезпечити належне виконання рішення про задоволення позову у разі ухвалення цього рішення, а їх невжиття, - навпаки, ускладнити або навіть унеможливити таке виконання (постанова Великої Палати Верховного Суду від 15 вересня 2020 року у справі №753/22860/17).

Умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, що має бути підтверджено доказами наявності фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного заходу забезпечення позову.

Аналогічний висновок викладений в постановах Верховного Суду від 21 лютого 2020 року у справі №910/9498/19, від 17 вересня 2020 року у справі №910/72/20, від 15 січня 2021 року у справі №914/1939/20, від 16 лютого 2021 року у справі №910/16866/20, від 15 квітня 2021 року у справі №910/16370/20, від 24 червня 2022 року у справі №904/3783/21, від 26 вересня 2022 року у справі №911/3208/21).

Умовою застосування заходів забезпечення позову за вимогами майнового характеру є достатньо обґрунтоване припущення, що майно (в тому числі грошові суми, цінні папери тощо), яке є у відповідача на момент пред`явлення позову до нього, може зникнути, зменшитись за кількістю або погіршитись за якістю на момент виконання рішення.

Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом (частина 3 статті 13 Господарського процесуального кодексу України).

При цьому суд звертає увагу на те, що у випадку подання позову про стягнення грошових коштів, можливість відповідача в будь-який момент як розпорядитися коштами, які знаходяться на його рахунках, так і відчужити майно, яке знаходиться у його власності, є беззаперечною, що в майбутньому утруднить виконання судового рішення, якщо таке буде ухвалене на користь позивача. Сума заборгованості у розмірі 103370203,79 грн є значною. Не бажання відповідача протягом тривалого часу у добровільному порядку погасити її дає вагомі підстави вважати, що останній, під час розгляду справи у суді, маючи на меті ухилитися від погашення наявної перед позивачем заборгованості, може здійснити продаж/перереєстрацію наявного у нього майна, а також заходи спрямовані на приховання наявних у нього грошей та майна за допомогою яких, за результатом розгляду справи у суді, можуть бути задоволені позовні вимоги позивача.

Також, суд зазначає, що майно відповідача може зникнути, зменшитись за кількістю або погіршитись за якістю на момент виконання рішення на підставі загальновідомої обставини проведення активних бойових дій на території, де знаходиться відповідач (його майно).

Згідно частини 4 статті 137 Господарського процесуального кодексу України заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків від заборони відповідачу / іншим особам здійснювати певні дії (постанова Верховного Суду від 22 липня 2021 року у справі №910/4669/21).

Під час вирішення питання про вжиття заходів щодо забезпечення позову господарським судам необхідно дотримуватися принципу їх співмірності із заявленими позивачем вимогами. Заходи щодо забезпечення позову можуть бути вжиті судом лише в межах предмета позову (постанова Верховного Суду від 18 лютого 2022 року у справі №910/12404/21).

Верховний Суд, зокрема, у постановах від 09 грудня 2020 року у справі №910/9400/20, від 21 грудня 2020 року у справі №910/9627/20 неодноразово наголошував на необхідності конкретизації заходів забезпечення позову в аспекті співмірності заходів забезпечення позову із заявленими позивачем вимогами.

Разом з цим суд зазначає, що враховуючи неможливість встановити достатність чи недостатність грошових коштів, що належать Товариству з обмеженою відповідальністю "Дорожньо-будівельна компанія Профіт", і які знаходяться на його банківських рахунках, для задоволення вимог про стягнення 103370203,79 грн. доцільно накласти арешт не тільки на грошові кошти Товариства з обмеженою відповідальністю "Дорожньо-будівельна компанія Профіт", які знаходяться на його банківських рахунках, а й на майно Товариства з обмеженою відповідальністю "Дорожньо-будівельна компанія Профіт", саме у межах суми, яка була б достатньою для такого стягнення у випадку недостатності арештованих грошових коштів, тобто лише в межах різниці між сумами ціни позову та арештованих грошових коштів.

З урахуванням викладених обставин, вжиття заявлених позивачем по даній справі заходів забезпечення позову сприятиме захисту та поновленню порушених прав позивача та виконанню рішення по даній справі у разі задоволення позовних вимог.

Суд, врахувавши викладені вище обставини та характер правовідносин, що склалися між сторонами, приходить до висновку, що забезпеченням даного позову відповідачу не буде спричинено жодних збитків.

У вирішенні питання про забезпечення позову господарський суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення господарського суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову. Про такі обставини може свідчити вчинення відповідачем дій, спрямованих на ухилення від виконання зобов`язання після пред`явлення вимоги чи подання позову до суду (реалізація майна чи підготовчі дії до його реалізації, витрачання коштів не для здійснення розрахунків з позивачем, укладення договорів поруки чи застави за наявності невиконаного спірного зобов`язання тощо). Саме лише посилання в заяві на потенційну можливість ухилення відповідача від виконання судового рішення без наведення відповідного обґрунтування не є достатньою підставою для задоволення відповідної заяви.

Адекватність заходу до забезпечення позову, що застосовується господарським судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється господарським судом, зокрема, з урахуванням співвідношення прав (інтересу), про захист яких просить заявник, з вартістю майна, на яке вимагається накладення арешту, або майнових наслідків заборони відповідачеві вчиняти певні дії.

Обрані заходи до забезпечення позову не повинні мати наслідком повне припинення господарської діяльності суб`єкта господарювання, якщо така діяльність, у свою чергу, не призводитиме до погіршення стану належного відповідачеві майна чи зниження його вартості.

Метою вжиття заходів щодо забезпечення позову є уникнення можливого порушення в майбутньому прав та охоронюваних законом інтересів позивача, а також можливість реального виконання рішення суду у випадку задоволення позову.

Верховним судом у Постанові від 11 травня 2022 року по справі № 317/2155/21 акцентовано увагу на тому, що метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів Відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника).

Види забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі № 381/4019/18 (провадження № 14-729цс19) вказано, що співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд повинен співвідносити негативні наслідки від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів. Необхідність застосування заходів забезпечення випливає з фактичних обставин справи, які свідчать про наявність підстав вважати, що незастосування цього заходу призведе до утруднення чи унеможливлення виконання рішення суду в разі задоволення позову.

Аналогічна позиція викладена у Постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2019 року у справі № 381/4019/18.

Враховуючи вищевикладене, суд вбачає наявність зв`язку між зазначеними заходами забезпечення позову і предметом спору, співмірність заходів із заявленими позивачем вимогами. Вжиття наведених заходів забезпечення позову сприятиме запобіганню порушення прав позивача на час вирішення спору в суді та в разі задоволення позову забезпечить можливість виконання рішення суду. Тоді як, невжиття зазначених заходів до забезпечення позову утруднить чи зробить неможливим виконання рішення господарського суду в разі прийняття його на користь позивача.

Ураховуючи викладене, господарський суд приходить до висновку про необхідність вжиття заходів забезпечення позову шляхом накладення арешту на грошові кошти Товариства з обмеженою відповідальністю "Дорожньо-будівельна компанія Профіт", які знаходяться на рахунку НОМЕР_1 в АТ "УкрСиббанк", а також на всіх інших рахунках у банківських та інших фінансово-кредитних установах, та на майно, яке належить Товариству з обмеженою відповідальністю "Дорожньо-будівельна компанія Профіт" саме в межах суми позову 103370203,79 грн.

Аналогічної правової позиції дотримується Верховний Суд у постанові від 06.10.2022 у справі № 905/446/22.

За таких обставин, суд вважає за необхідне заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Паркінг+" про вжиття заходів забезпечення позову задовольнити частково.

Відповідно до частин 1, 6 статті 140 Господарського процесуального кодексу України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи. Про забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову суд постановляє ухвалу. В ухвалі про забезпечення позову суд зазначає вид забезпечення позову і підстави його обрання та вирішує питання зустрічного забезпечення.

На підставі викладеного та керуючись статтями 42, 136, 137, 138, 139, 140, 141, 232, 233, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Заяву (вхідний № 17145 від 03 липня 2023 року) Товариства з обмеженою відповідальністю "Паркінг+" про вжиття заходів забезпечення позову задовольнити частково.

Вжити заходи забезпечення позову по справі № 922/1391/23 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Паркінг+", м. Харків до Товариства з обмеженою відповідальністю "Дорожньо-будівельна компанія Профіт", м. Харків про стягнення 103370203,79 грн, а саме:

Накласти арешт на грошові кошти Товариства з обмеженою відповідальністю "Дорожньо-будівельна компанія Профіт" (61003, м. Харків, вул. Кузнечна, буд. 2, кім. 6, ), які знаходяться на рахунку НОМЕР_1 в АТ "УкрСиббанк", а також на всіх інших відкритих Товариством з обмеженою відповідальністю "Дорожньо-будівельна компанія Профіт" (61003, м. Харків, вул. Кузнечна, буд. 2, кім. 6, ) рахунках у банківських та інших фінансово-кредитних установах, а так само на майно, яке належить Товариству з обмеженою відповідальністю "Дорожньо-будівельна компанія Профіт" (61003, м. Харків, вул. Кузнечна, буд. 2, кім. 6, ) на праві власності чи іншому речовому праві, в межах суми позову 103370203,79 грн.

В решті заяви відмовити.

Ухвала про забезпечення позову набирає законної сили 04 липня 2023 року, підлягає негайному виконанню в порядку, встановленому чинним законодавством України для виконання судових рішень та може бути пред`явлена до виконання в передбаченому чинним законодавством порядку до 05 липня 2026 року.

Ухвала з урахуванням пункту 2 частини 1 статті 3 Закону України "Про виконавче провадження" має статус виконавчого документа. В силу статті 129-1 Конституції України та статті 144 Господарського процесуального кодексу України ця ухвала є обов`язковою для виконання всіма органами, організаціями та посадовими особами на всій території України.

Стягувачем за даною ухвалою є Товариство з обмеженою відповідальністю "Паркінг+" (61002, м. Харків, вул. Алчевських, 2, )

Боржником за даною ухвалою є Товариство з обмеженою відповідальністю "Дорожньо-будівельна компанія Профіт" (61003, м. Харків, вул. Кузнечна, буд. 2, кім. 6, ).

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Східного апеляційного господарського суду, у межах апеляційного округу, в порядку статтей 255-257 Господарського процесуального кодексу України та з урахуванням пункту 17.5 Перехідних положень Кодексу.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Ухвала підписана 04.07.2023 року.

Суддя П.В. Хотенець

Веб-адреса сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію по справі - http://reyestr.court.gov.ua.