УХВАЛА

28 червня 2023 року

м. Київ

cправа № 927/211/22

Верховний Суд у складі колегії суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду:

Кібенко О.Р. - головуючий, Баранець О.М., Булгакова І.В., Васьковський О.В., Дроботова Т.Б., Чумак Ю.Я.,

розглянувши матеріали касаційної скарги Державного підприємства "Новгород-Сіверське лісове господарство"

на рішення Господарського суду Чернігівської області від 20.09.2022

та постанову Північного апеляційного господарського суду від 14.02.2023

у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Переробне підприємство "Біомас" (далі - ТОВ "Біомас")

до Державного підприємства "Новгород-Сіверське лісове господарство" (далі - Лісове господарство)

про стягнення 2 422 118,11 грн,

В С Т А Н О В И В:

1. ТОВ "Біомас" звернулося до Господарського суду Чернігівської області з позовом до Лісового господарства про стягнення заборгованості у розмірі 2 386 548,11 грн, 3% річних у сумі 165 227,59 грн, інфляційні нарахування у сумі 819 195,35 грн.

2. Позов обґрунтований неналежним виконанням Лісовим господарством договору купівлі-продажу товару з розстрочкою платежу від 20.03.2019 №15 (далі - Договір №15) та додаткової угоди від 27.12.2019 №1 до нього, оскільки станом на 07.06.2020 відповідач за товар не розрахувався, графік сплати (додаток №1 до додаткової угоди №1 до Договору №15) порушив та має прострочену заборгованість у сумі 2 386 548,11 грн. Відповідно до ст.625 Цивільного кодексу України (далі - ЦК) позивач нарахував та заявив до стягнення 3% річних за період прострочення платежу з 06.01.2020 до 12.07.2022 та інфляційні нарахування за цей період.

3. Господарський суд Чернігівської області рішенням від 20.09.2022, залишеним без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 14.02.2023, позов задовольнив.

4. Рішення судів попередніх інстанцій мотивовані, зокрема, тим, що у визначений в графіку платежів строк відповідач оплату за товар не здійснив у повному обсязі, оплативши товар частково.

5. 18.03.2023 Лісове господарство звернулося з касаційною скаргою на рішення Господарського суду Чернігівської області від 20.09.2022 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 14.02.2023, в якій просить їх скасувати та передати справу на новий розгляд до суду першої інстанції.

6. Скаржник у касаційній скарзі як на підставу касаційного оскарження посилається на п.1 ч.2 ст.287 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК) та зазначає, що суд апеляційної інстанції застосував положення статей 538, 693 ЦК без урахування висновку щодо застосування цих норм права у подібних правовідносинах, викладених у постановах Верховного Суду від 20.05.2019 у справі №908/523/18, від 29.01.2020 у справі №903/154/19, від 25.02.2020 у справі №922/1705/19.

7. Лісове господарство в касаційній скарзі, зокрема, зазначає:

- у цій та наведених справах правовідносини є подібними, оскільки виникли із договору купівлі-продажу, а продавці, не здійснивши на свій ризик поставку товару без попередньої оплати, звернулися до покупців із відповідним позовом; у разі нездійснення покупцем попередньої оплати товару, зобов`язання продавця щодо поставки товару не виникає, а нездійснення ним на свій ризик поставки товару без попередньої оплати, не надає продавцю права вимагати оплати такого товару;

- пунктами 3.6, 5.2 укладеного між сторонами договору встановлено, що право власності на товар переходить до покупця з моменту його повної оплати, а факт передачі товару у власність покупцю підтверджується видатковою накладною; враховуючи положення п.3.2 Договору №15, Додатку №2 до нього та пункти 3.6, 5.2 договору, сторони визначили зустрічне виконання зобов`язання;

- суди попередніх інстанцій проігнорували фактичні обставини справи та відсутність в матеріалах справи доказів, які підтверджують передачу товару у власність покупця відповідно до умов укладеного договору та доказів переходу (набуття) покупцем права власності на товар; в матеріалах справи немає видаткової накладної на підтвердження факту передачі товару у власність покупцю;

- суди попередніх інстанцій не врахували, що наявність підписаного акту прийому-передачі від 27.12.2019 не дозволяє відповідачу реалізувати своє право власності; такий акт не може бути належним та допустимим доказом, який підтверджує передачу спірного вантажного лісовозу у власність відповідача; ця господарська операція не була відображена ні в бухгалтерському обліку відповідача, ні в бухгалтерському обліку позивача; суди попередніх інстанцій помилково визнали доведеним факт передачі товару у власність.

8. Верховний Суд ухвалою від 27.04.2023 відкрив касаційне провадження за касаційною скаргою Лісового господарства.

9. Верховний Суд ухвалою від 07.06.2023 передав справу №927/211/22 на розгляд об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду для відступу (шляхом уточнення) від висновку щодо застосування ст.538 ЦК, викладеного у постановах Верховного Суду від 20.05.2019 у справі №908/523/18, від 29.01.2020 у справі №903/154/19, від 25.02.2020 у справі №922/1705/19, що у разі нездійснення покупцем попередньої оплати товару, зобов`язання продавця щодо поставки товару не виникає, а нездійснення ним на свій ризик поставки товару без попередньої оплати, не надає продавцю права вимагати оплати такого товару.

10. Верховний Суд в ухвалі від 07.06.2023 вказав, що таке тлумачення приписів ст.538 ЦК по суті прирівнює невнесення передоплати до розірвання договору покупцем в односторонньому порядку (відмови від договору), що є неприпустимим, адже договір є дійсним. І право на його розірвання внаслідок неотримання попередньої оплати виникає саме у продавця, а не покупця.

11. Верховний Суд також зазначив, що норми ч.3 ст.538 ЦК спрямовані на захист інтересів насамперед постраждалої від невиконання договору сторони, яка має право (а не зобов`язана) зупинити виконання свого обов`язку або відмовитися від його виконання у разі порушення або очікуваного порушення свого зобов`язання з боку іншої сторони. Вказівка "має право" означає, що сторона може скористатися таким додатковим захистом, але ця норма не може тлумачитися як така, що звільняє іншу сторону від виконання зобов`язання.

12. Відповідно до ч.2 ст.302 ГПК суд, який розглядає справу в касаційному порядку у складі колегії суддів або палати, передає справу на розгляд об`єднаної палати, якщо ця колегія або палата вважає за необхідне відступити від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного в раніше ухваленому рішенні Верховного Суду у складі колегії суддів з іншої палати або у складі іншої палати чи об`єднаної палати.

13. З огляду на викладене, справа №927/211/22 за касаційною скаргою Лісового господарства на рішення Господарського суду Чернігівської області від 20.09.2022 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 14.02.2023 має бути розглянута об`єднаною палатою Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду.

14. Відповідно до ч.3 ст.301 ГПК розгляд справ у суді касаційної інстанції здійснюється у судовому засіданні з повідомленням учасників справи.

Керуючись статтями 120, 121, 234, 235, 301, 302 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд

У Х В А Л И В:

1. Прийняти до розгляду об`єднаною палатою Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду справу №927/211/22 за касаційною скаргою Державного підприємства "Новгород-Сіверське лісове господарство" на рішення Господарського суду Чернігівської області від 20.09.2022 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 14.02.2023.

2. Призначити до розгляду справу №927/211/22 за касаційною скаргою Державного підприємства "Новгород-Сіверське лісове господарство" на рішення Господарського суду Чернігівської області від 20.09.2022 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 14.02.2023 на 18 серпня 2023 року о 10:00 у відкритому судовому засіданні у приміщенні Касаційного господарського суду за адресою: м. Київ, вул. О. Копиленка, 6, в залі судових засідань №203.

3. Роз`яснити учасникам справи, що відповідно до ч.3 ст.196 Господарського процесуального кодексу України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

4. Роз`яснити учасникам справи про можливість участі в судовому засіданні в режимі відеоконференції, зокрема, поза межами приміщення суду, з використанням власних технічних засобів відповідно до ч.4 ст.197 Господарського процесуального кодексу України та Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя від 17.08.2021 №1845/0/15-21.

5. Участь у судовому засіданні для учасників справи не є обов`язковою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя О. Кібенко

Судді О. Баранець

І. Булгакова

О. Васьковський

Т. Дроботова

Ю. Чумак

До уваги учасників судового процесу!

Суди продовжують працювати. Проте в умовах воєнного стану проведення відкритих судових засідань має певні особливості щодо належного повідомлення учасників процесу про час та місце судових засідань, явки до суду та забезпечення безпеки відвідувачів. Неявка представників будь-якої із сторін з невідомих причин може завадити своєчасному розгляду справи навіть за умови явки представників інших сторін.

Просимо дотримуватися процесуальних норм та ставитися при цьому з повагою до інших учасників справи:

- максимально реалізувати право на участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду, передбачене статтею 197 Господарського процесуального кодексу України;

- за відсутності нагальної потреби в участі в судовому засіданні в приміщенні Касаційного господарського суду подати клопотання про розгляд справи без участі учасників справи;

- за наявності потреби в участі в судовому засіданні в приміщенні Касаційного господарського суду повідомити про це суд.

Про свій вибір просимо завчасно повідомити суд поштою чи в електронному вигляді із застосуванням електронного цифрового підпису на електронну адресу суду () або використати для цього підсистему Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи "Електронний суд".