РІШЕННЯ

29 червня 2023 року м. ТернопільСправа № 921/143/22

Господарський суд Тернопільської області

у складі судді Шумського І.П.

за участі секретаря судового засідання Бега В.М.

розглянув справу

за позовом третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору - ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 )

за участі третьої особи, яка не заявляє самостійні вимоги на предмет спору на стороні ОСОБА_1 - Відкритого акціонерного товариства Чортківський завод Агромаш (вул. Кн. В. Великого, 29 м. Чортків, Тернопільська область 48505)

до відповідача - ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 )

про визнання дій ОСОБА_2 щодо визнання недійсним рішення спостережної ради ВАТ Чортківський завод Агромаш від 08.04.2016, в частині затвердження ринкової вартості однієї акції ВАТ Чортківський завод Агромаш за ціною 2 грн 12 коп., яке оформлене протоколом засідання спостережної ради ВАТ Чортківський завод Агромаш від 08.04.2016 з моменту прийняття рішення зловживанням своїми правами.

За участю від:

ОСОБА_1 ОСОБА_3

ВАТ Чортківський завод Агромаш ОСОБА_4

ОСОБА_2 не з`явився

Зміст позовних вимог, позиція позивача ОСОБА_2 .

У березні 2022 року ОСОБА_2 звернувся до Господарського суду Тернопільської області з позовною заявою б/н від 10.03.2022 (вх. №162 від 18.03.2023) до Відкритого акціонерного товариства Чортківський завод Агромаш, у якому (з урахуванням заяви б/н від 05.04.2022 (вх. №2196 від 11.04.2022)) просив суд визнати недійсним рішення спостережної ради ВАТ Чортківський завод Агромаш, в частині затвердження ринкової вартості однієї акції акціонерного товариства, яке оформлене протоколом засідання цієї ради від 08.04.2016, з моменту його прийняття.

В обґрунтування позовних вимог у заяві б/н від 05.04.2022 (вх. №2196 від 11.04.2022)) про зміну підстав позову, відповіді на відзив б/н від 20.05.2022 (вх. №3259 від 25.05.2022) ОСОБА_2 стверджено про відсутність у спостережної ради ВАТ «Чортківський завод «Агромаш» повноважень на прийняття рішення від 08.04.2016 в частині затвердження ринкової вартості однієї акції ВАТ «Чортківський завод «Агромаш» за ціною 2 грн 12 коп., оформлене протоколом засідання спостережної ради Відкритого акціонерного товариства «Чортківський завод «Агромаш» від 08.04.2016 з моменту прийняття.

Це мотивоване неприведеністю статуту відповідача до законодавства, з урахуванням прийнятих 27.04.2007 Закону України «Про внесення змін та визнання такими, що втратили чинність деяких законодавчих актів України у зв`язку з прийняттям Цивільного кодексу України» та 17.09.2008 Закону України "Про акціонерні товариства", оскільки рішенням загальних зборів акціонерів ВАТ Чортківський завод "Агромаш" від 23.01.2004 затверджено склад спостережної ради товариства у складі: ОСОБА_5 ; ОСОБА_6 ; ОСОБА_7 ; ОСОБА_8 ; ОСОБА_9 .

Станом на момент прийняття спостережною радою ВАТ «Чортківський завод «Агромаш» оспорюваного рішення від 08.04.2016, більша частина членів спостережної ради, а саме: ОСОБА_5 ; ОСОБА_7 ; ОСОБА_8 ; ОСОБА_9 втратили статус акціонерів товариства.

Відповідно до п. 9.2 статуту відповідача спостережна рада складається з 5 членів, що обираються з числа акціонерів громадян чи уповноважених представників акціонерів - юридичних осіб терміном на 2 роки.

Частиною 1 статті 46 Закону України «Про господарські товариства» (в редакції чинній станом на 23.01.2004) було встановлено, що в акціонерному товаристві з числа акціонерів може створюватися рада акціонерного товариства (спостережна рада).

З метою приведення законодавчих актів у відповідність до Цивільного кодексу України 27.04.2007 Верховна Рада України прийняла Закон України "Про внесення змін та визнання такими, що втратили чинність деяких законодавчих актів України у зв`язку з прийняттям Цивільного кодексу України". Цим Законом змінено ст. 46 Закону України "Про господарські товариства" та вказано, що в акціонерному товаристві з числа акціонерів може створюватися наглядова рада акціонерного товариства, яка представляє інтереси акціонерів у період між проведенням загальних зборів і в межах компетенції.

Пунктом 2 Прикінцевих положень цього Закону встановлено, що юридичні особи, які створено до набрання чинності цим Законом, зобов`язані протягом року з дня набрання чинності цим Законом привести свої статути у відповідність із цим Законом. До приведення статутів у відповідність із цим Законом юридичні особи керуються положеннями діючих статутів у частині, що не суперечить цьому Закону.

Надалі, 17.09.2008 прийнято Закон України "Про акціонерні товариства", відповідно до ст. 51 якого наглядова рада акціонерного товариства є органом, що здійснює захист прав акціонерів товариства, і в межах компетенції, визначеної статутом та цим Законом, контролює та регулює діяльність виконавчого органу.

Пунктом 5 розділу 17 «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про акціонерні товариства» передбачено, що статути та внутрішні положення акціонерних товариств, створених до набрання чинності цим Законом, підлягають приведенню у відповідність із нормами цього Закону не пізніше ніж протягом двох років з дня набрання чинності цим Законом. Цей Закон набрав чинності 24.04.2009, тобто крайній термін приведення діяльності акціонерних товариств, які були утворені до прийняття вказано Закону, до нових вимог, є 24.04.2011.

На момент прийняття оспорюваного рішення спостережною радою у ч.1 ст. 51, ч.ч. 2,3 ст. 53 Закону України "Про акціонерні товариства" було визначено, що наглядова рада акціонерного товариства є органом, що здійснює захист прав акціонерів товариства, і в межах компетенції, визначеної статутом та цим Законом, контролює та регулює діяльність виконавчого органу. Повноваження члена наглядової ради дійсні з моменту його обрання загальними зборами товариства. Обрання членів наглядової ради публічного акціонерного товариства здійснюється виключно шляхом кумулятивного голосування.

Згідно ч. 1 ст. 46 Закону України «Про господарські товариства» (в редакції чинній станом на 08.02.2016) в акціонерному товаристві з числа акціонерів може створюватися наглядова рада акціонерного товариства.

У зв`язку з цим ОСОБА_2 зазначено, що від дня обрання 23.01.2004 спостережної ради до дня засідання спостережної ради 08.04.2016 минуло понад 12 років. Термін повноважень спостережної ради закінчився ще 24.01.2006. На час проведення засідання спостережної ради 4 із 5 її членів втратили статус акціонерів товариства. Отже, спостережна рада не мала права на прийняття відповідних рішень. Такі члени повноважні приймати рішення лише з питань скликання загальних зборів акціонерного товариства для обрання членів наглядової ради у порядку Закону України «Про акціонерні товариства». 08.04.2016 спостережною радою визначаючи ринкову вартість майна (однієї акції) не дотримано ч.3 ст. 8 зазначеного Закону.

17.04.2023 від ОСОБА_2 надійшла заява б/н від 14.04.2023 (вх. № 3271) про залишення позову без розгляду згідно з п. 5. Ч.1 ст. 226 ГПК України.

Позиція відповідача Відкритого акціонерного товариства Чортківський завод Агромаш.

Відкрите акціонерне товариство Чортківський завод Агромаш у відзиві №42 від 12.04.2022 (вх. №2330 від 18.04.2022) просив суд відмовити у задоволенні позову ОСОБА_2 до ВАТ Чортківський завод «Агромаш» про визнання недійсним в частині рішення спостережної ради Відкритого акціонерного товариства "Чортківський завод "Агромаш"" від 08.04.2016, оформленого протоколом засідання спостережної ради ВАТ "Чортківський завод "Агромаш" від 08.04.2016.

В обґрунтування цьому ним зазначено, що станом на момент виникнення спірних правовідносин діяльність акціонерних товариств регламентується Законом України "Про акціонерні товариства".

ВАТ "Чортківський завод "Агромаш" діє на основі статуту, затвердженого рішенням загальних зборів акціонерів ВАТ "Чортківський завод "Агромаш" від 03.04.1998, оформленим протоколом №1 та зареєстрованим розпорядженням Чортківської районної державної адміністрації від 08.04.1998, а також положення про спостережну раду Відкритого акціонерного товариства «Чортківський завод «Агромаш».

Згідно п. 9.1 статуту та п. 1.1 положення про спостережну раду спостережна рада є органом управління товариства, що здійснює контроль за діяльністю правління товариства.

Відповідно до п. 9.2 статуту та п. 2.1 положення спостережна рада складається з 5 членів, що обираються з числа акціонерів громадян чи уповноважених представників акціонерів - юридичних осіб терміном на 2 роки.

Персональний склад спостережної ради та зміни в ньому затверджуються загальними зборами акціонерів товариства. Засідання спостережної ради проводяться не рідше 1 разу на квартал і визнаються правомочними, якщо на них присутні 2/3 її членів (п. 9.3, п. 9.8 статуту).

Рішенням загальних зборів акціонерів ВАТ «Чортківський завод «Агромаш» від 23.01.2004 затверджено спостережну раду товариства. З того часу її склад не переобирався.

Згідно із законом та внутрішніми установчими документами відповідача, спостережна рада ВАТ "Чортківський завод "Агромаш" наділена як контрольними функціями по відношенню до правління акціонерного товариства так і представницькими - щодо інтересів акціонерів у перерві між проведенням загальних зборів. Ряд питань, які згідно з статутом та ст. 52 Закону України "Про акціонерні товариства" віднесені до виключної компетенції наглядової ради, не можуть вирішуватися іншими органами товариства (крім загальних зборів).

Відповідно до ст. 51 України "Про акціонерні товариства", створення наглядової ради у Відкритому акціонерному товаристві "Чортківський завод "Агромаш" є обов`язковим.

Згідно Цивільного кодексу України, Закону України "Про акціонерні товариства", Закону України "Про господарські товариства" (в редакціях до 27.04.2007 та після цієї дати), а також статуту товариства, терміни "спостережна рада" та "наглядова рада" позначають один і той же орган, який здійснює контроль за діяльністю його виконавчого органу та захист прав акціонерів товариства.

Рішенням спостережної ради ВАТ «Чортківський завод «Агромаш» від 11.02.2016 для визначення ринкової вартості однієї акції ВАТ «Чортківський завод «Агромаш», станом на 21.02.2016, та укладення відповідного договору залучено ТОВ «ОЦІНКА-ІНФОРМ».

Рішенням позачергових загальних зборів акціонерів Відкритого акціонерного товариства "Чортківський завод "Агромаш" від 10.03.2016, зокрема надано згоду на вчинення головою правління ВАТ "Чортківський завод "Агромаш" (або особою, яка виконує його обов`язки) від імені товариства значного правочину, ринкова вартість майна, що є його предметом становить більше 50 відсотків вартості активів за даними останньої річної фінансової звітності ВАТ "Чортківський завод "Агромаш" щодо відчуження (продажу) на користь ТОВ СЕ "Борднетце Україна" 83/100 частки об`єкта нерухомого майна загальною площею 14088,6 кв. м. за ціною продажу 4907940 грн.

Ряд акціонерів ВАТ "Чортківський завод "Агромаш" голосували "проти" прийняття зборами рішення про вчинення значного правочину щодо відчуження (продажу) на користь ТОВ СЕ "Борднетце Україна" частки об`єкта нерухомого майна і, на підставі положень ст. 68 Закону України "Про акціонерні товариства", отримали і скористались своїм право вимагати здійснення обов`язкового викупу належних їм акцій.

Посилаючись на зміст ч.1 ст.68, ч.1 ст.69, ч.ч. 1,3 ст.8 Закону України "Про акціонерні товариства" відповідачем стверджено, що спостережна рада приймаючи відповідні рішення діяла відповідно Закону України «Про акціонерні товариства», статуту товариства та положення про спостережну раду. Рішення від 08.04.2016 спостережної ради ВАТ «Чортківський завод «Агромаш» про затвердження ринкової вартості однієї акції ВАТ «Чортківський завод «Агромаш» за ціною 2 грн 12 коп. із розрахунку вартості акцій у 100 % пакеті (яка становить 2,23 грн) прийняте у відповідності до ч.3 ст. 8 Закону України «Про акціонерні товариства».

Зміст позовних вимог, позиція третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору - ОСОБА_1 .

Посилаючись на ст. 49 ГПК України, 20.04.2022 ОСОБА_1 , як третьою особою, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору у справі №921/143/22, подано до Господарського суду Тернопільської області позов до відповідача - ОСОБА_2 та іншого учасника справи - ВАТ Чортківський завод Агромаш про визнання дійсним рішення спостережної ради акціонерного товариства від 08.04.2016.

В обґрунтування позовних вимог у позовній заяві б/н від 12.04.2022 (вх. №198 від 20.04.2022), відповіді на відзив б/н від 19.04.2023 (вх. №3377 від 19.04.2023) ОСОБА_1 зазначено, що вона має самостійні вимоги щодо предмета спору у справі №921/143/22, які полягають у визнанні дійсним рішення спостережної ради в повному обсязі.

З урахуванням ст. 5 ГПК України, визначений нею спосіб захисту порушеного права прямо не суперечить вимогам закону, адже жодний законодавчий акт не забороняє звертатись до суду щодо визнання дійсним чи підтвердження судом дійсності будь яких документів юридичної особи при їх оскарженні.

ОСОБА_1 не може іншим способом захистити своє порушене право на легітимність та дійсність рішення спостережної ради, окрім як шляхом визнання судом його дійсним.

Оскільки з моменту прийняття оскаржуваного рішення минуло понад 6 років, воно адаптоване до діяльності ВАТ Чортківський завод «Агромаш», акціонером якого являється ОСОБА_1 , а тому таке рішення стосується інтересів ОСОБА_1 як акціонера товариства.

Позов ОСОБА_2 після спливу 6 (шести) років з дня прийняття рішення спостережною радою фактично призводить до порушення її прав та інтересів, як акціонера ВАТ Чортківський завод «Агромаш», оскільки ОСОБА_2 намагається визнати недійсним правильне рішення. Задоволення її позову щодо дійсності рішення спостережної ради буде єдиним дієвим і ефективним способом захисту порушених її прав та інтересів.

Вона (як акціонер товариства) хоче, щоб у товаристві виплачувались дивіденди та залишалися дійсними законні акти (рішення) органів товариства. ОСОБА_1 може захистити свій інтерес саме у спосіб визнання дійсним рішення спостережної ради, при намірах безпідставно визнати його недійсним ОСОБА_2 .

Згідно ст. 52 Закону України «Про акціонерні товариства» (в чинній станом на 08.04.2016 редакції) до виключної компетенції наглядової ради належить, серед іншого: підготовка порядку денного загальних зборів, прийняття рішення про дату їх проведення та про включення пропозицій до порядку денного, крім скликання акціонерами позачергових загальних зборів.

Відповідно до ст. 69 Закону України «Про акціонерні товариства» до компетенції наглядової ради належить також затвердження ціни акцій.

Згідно з висновками, наведеними у постанові Верховного Суду від 31.07.2019 у справі № 921/346/16-г/14, спостережна рада ВАТ Чортківський завод «Агромаш» є тотожним органом наглядовій раді з однаковими функціями і правами.

Спостережна рада ВАТ Чортківський завод «Агромаш» діяла на своєму засіданні 08.04.2016 згідно з ст. 52 Закону України «Про акціонерні товариства».

Відповідно до ст. 38 Закону України «Про акціонерні товариства» (в чинній станом на 08.04.2016 редакції) наглядова рада акціонерного товариства, а в разі скликання позачергових загальних зборів такого товариства на вимогу акціонерів у випадках, передбачених частиною шостою статті цього Закону, - акціонери, які цього вимагають, приймають рішення про включення позицій до порядку денного не пізніше ніж за 15 днів до дати проведення загальних зборів, а щодо кандидатів до складу органів товариства - не пізніше ніж за чотири дні до дати проведення загальних зборів.

Відповідно до ст. ст. 8, 69 Закону України «Про акціонерні товариства» (в чинній станом на 08.04.2016 редакції) спостережна рада затверджує ринкову ціну акцій у випадку їх обов`язкового викупу.

Оскільки прийняте 08.04.2016 рішення спостережної ради відповідало вимогам закону, а саме ст. ст. 8, 38, 52, 69 Закону України «Про акціонерні товариства», тому відсутні підстави для визнання його недійсним.

У поясненнях б/н від 20.05.2022 (вх. №3153 від 20.05.2022) ОСОБА_1 зазначено, що за її позовною заявою ВАТ «Чортківський завод «Агромаш» виступає в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача.

Зміст пояснень б/н від 01.05.2023 (вх. №4052 від 10.05.2023) та пояснень б/н від 29.05.2023 (вх. №4634 від 29.05.2023) стосуються того, що ОСОБА_1 не пропущено загальний трьохрічний строк позовної давності на звернення до суду із заявленими вимогами, оскільки про порушення своїх прав вона дізналась після звернення ОСОБА_2 з позовом до суду в даній справі.

У спростування тверджень ОСОБА_2 , що він не може виступати в якості відповідача за позовом ОСОБА_1 , останньою зазначено, що зміст заявленої нею позовної вимоги не стосується оскарження дій юридичної особи ВАТ «Чортківський завод «Агромаш», а зводиться до підтвердження дійсності рішення спостережної ради товариства, яке намагається визнати недійсним ОСОБА_2 .

Надалі, у заяві б/н від 09.05.2023 (вх. №4053 від 10.05.2023) про зміну предмету позову ОСОБА_1 просить суд визнати дії ОСОБА_2 щодо визнання недійсним рішення спостережної ради ВАТ Чортківський завод Агромаш від 08.04.2016, в частині затвердження ринкової вартості однієї акції ВАТ Чортківський завод Агромаш за ціною 2 грн 12 коп., оформленого протоколом засідання спостережної ради ВАТ Чортківський завод Агромаш від 08.04.2016 з моменту прийняття рішення зловживанням своїми правами.

Щодо цього нею зазначено, що позов ОСОБА_2 до ВАТ «Чортківський завод «Агромаш» є надуманим, оскільки ОСОБА_2 , посилаючись взагалі на відсутність повноважень спостережної ради, просить визнати її рішення від 08.04.2016 лише частково (лише окремі питання). Це свідчить про надуманість позову ОСОБА_2 . З наведеного слідує, що ОСОБА_2 погоджується з рештою рішення спостережної ради, прийнятим у неповноважному складі, і при цьому просить суд застосувати неповноважність спостережної ради лише до одного питання. На безпідставність таких тверджень ОСОБА_2 вказують правові висновки Верховного Суду, наведені у постановах від 22.12.2022 у справах №921/67/19, №921/83/19, у яких встановлено, що спостережна рада ВАТ «Чортківський завод «Аромаш» є повноважною і тотожною по функціях (повноваженнях) наглядовій раді, а втрата статусу акціонера окремими її членами та закінченням строку, на який їх обрано, не впливає на повноважність цієї спостережної ради.

З метою уточнення пояснень від 29.05.2023, ОСОБА_1 28.06.2023 подано до матеріалів справи пояснення б/н від 27.06.2023 (вх. №5550), у яких зазначено, що вона звернулася з позовом до ОСОБА_2 з подальшою зміною її позовних вимог на зловживанням правом ОСОБА_2 щодо подання ним позову про визнання недійсним рішення спостережної ради від 08.04.2016 після того, як дізналася про порушення її прав зі сторони ОСОБА_2 , шляхом його намагання визнати недійсним рішення спостережної ради від 08.04.2016. Це відбулось у березні 2022 року, а тому загальний трирічний строк позовної давності з цього моменту ще не сплив. Її позов спрямовується на усунення загрози дійсності рішення від 08.04.2016 спостережної ради внаслідок зловживання правами ОСОБА_2 , щодо оскарження ним рішення спостережної ради. Такий позов нею заявлено після настання обставини у березні 2022 року, згідно якої ОСОБА_2 здійснив спробу (подав позов) визнання недійсним рішення спостережної ради від 08.04.2016.

Позиція відповідача ОСОБА_2 щодо позовної заяви третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору - ОСОБА_1 .

ОСОБА_2 у відзиві б/н від 20.05.2022 (вх. №3256 від 25.05.2022) просив суд відмовити у задоволенні позову ОСОБА_1 про визнання дійсним рішення спостережної ради акціонерного товариства від 08.04.2016. Щодо цього ним зазначено наступне.

10.03.2016 відбулись позачергові загальні збори акціонерів Відкритого акціонерного товариства «Чортківський завод «Агромаш» на яких, зокрема по п`ятому питанню порядку денного акціонерами прийнято рішення про надання згоди на вчинення головою правління ВАТ Чортківський завод "Агромаш" (або особою, яка виконує його обов`язки) від імені товариства значного правочину, ринкова вартість майна, що є його предметом становить більше 50 відсотків вартості активів за даними останньої річної фінансової звітності ВАТ Чортківський завод "Агромаш" щодо відчуження (продажу) на користь ТОВ СЕ "Борднетце Україна" 83/100 частки об`єкта нерухомого майна загальною площею 14088,6 кв. м. за ціною продажу 4907940 грн.

Ряд акціонерів ВАТ Чортківський завод "Агромаш" голосували "проти" прийняття зборами рішення про вчинення значного правочину щодо відчуження ТОВ СЕ «Борднетце Україна» частки об`єкта нерухомого майна і, на підставі ст. 68 Закону України "Про акціонерні товариства", отримали і скористались своїм правом вимагати обов`язкового викупу належних їм акцій.

Згідно з протоколом № 2 лічильної комісії, щодо цього питання проводилось голосування бюлетенем № 5. «За» проголювали 2428957 голосів (що становить 64,595 відсотків від загальної кількості голосів акціонерів), а «проти» - 1331345 голосів (що становить 35,405 відсотків від загальної кількості голосів). При цьому, ТОВ «Тернопільрембуд» володів 15,5105 % акцій, що становить 627549 акцій.

Відповідно до звіту № 34/16 про незалежну оцінку майна - вартості 1 акції ВАТ «Чортківський завод «Агромаш», виконаного ТОВ «ОЦІНКА-ІНФОРМ», ринкова вартість 1 акції ВАТ «Чортківський завод «Агромаш» без урахуванння ПДВ складає: до 25% від статутного фонду включно 1 грн 56 коп.; від 25 % статутного фонду до 50% включно - 1 грн 78 коп.; від 50% до 75 % включно - 2 грн 01 коп.; від 75% статутного фонду і більше - 2 грн 23 коп.

08.04.2016 спостережною радою ВАТ «Чортківський завод «Агромаш» прийнято рішення про затвердження ринкової вартості однієї акції ВАТ «Чортківський завод «Агромаш» за ціною 2 грн 12 коп.

ОСОБА_2 стверджено, що рішення від 08.04.2016 суперечить приписам ст. ст. 8, 70 Закону України Про акціонерні товариства, а тому суперечить його інтересам, як акціонера цього товариства.

Посилаючись на зміст ст. 49 ГПК України, ОСОБА_2 також зазначено, що ОСОБА_1 - третьою особою, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору подано абсолютно інший (протилежний) за змістом позов, а не позов щодо предмета спору у справі №921/143/22.

Разом з цим, ним звернено увагу на те, що ст. 20 ГК України, ст. 16 ЦК України не містить такого способу захисту як визнання дійсним рішення органу товариства.

Принцип презумпції правочину вказує на те, що акти органів товариства є дійсними до моменту визнання їх недійсними судом. А це, у свою чергу, виключає необхідність звернення з відповідним позовом. З заявленого позову не убачається в чому саме полягає завдання шкоди правам та інтересам акціонера (позивача). За наслідками зборів акціонерів ВАТ Чортківський завод «Агромаш» від 10.03.2016 ОСОБА_1 не ініціювалась процедура примусового викупу акцій товариства. Тому, визнання недійсним оспорюваного рішення спостережної ради ВАТ Чортківський завод «Агромаш», яким визначена вартість акцій, які підлягають викупу, жодним чином не вплине на права (та інтереси) ОСОБА_1 , як акціонера товариства.

Надалі, у поясненнях б/н від 01.05.2023 (вх. №3867 від 05.05.2023) ОСОБА_2 зазначено про постановлення Господарським судом Тернопільської області 20.04.2023 ухвали, якою задоволено його заяву б/н від 14.04.2023 (вх. №3271 від 17.04.2023) та залишено без розгляду його позов згідно з п. 5 ч.1 ст. 231 ГПК України.

Ним стверджено, що розгляд позовної заяви ОСОБА_1 до відповідача ОСОБА_2 про визнання дійсним рішення спостережної ради ВАТ "Чортківський завод "Агромаш від 08.04.2016 в межах провадження у справі № 921/143/22 суперечить ст. 49 ГПК України, оскільки предметом у первинному позові, який ним заявлено, був нематеріальний об`єкт, а саме визнання недійсним рішення спостережної ради ВАТ Чортківський завод Агромаш. Визначення такого (нематеріального) предмету позову унеможливлює заявлення третіми особами самостійних вимог на предмет позову і, відповідно, прийняття такої позовної заяви до свого провадження судом.

При цьому, ним зроблено посилання на правову позицію, наведену Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 12.06.2019 у справі № 916/542/18, зокрема у п. 5.16, п. 5.17, п. 5.18 наступного змісту: «Таким чином, у процесі розгляду господарським судом спору між позивачем і відповідачем третя особа з метою захисту свого права може заявити самостійні вимоги саме щодо предмета спору, якщо вважає, що саме їй належить право на предмет спору чи його частину. При цьому, як предмет спору слід розуміти матеріально-правовий об`єкт, з приводу якого виник правовий конфлікт між позивачем і відповідачем.

Отже, на відміну від зустрічного позову, який повинен бути лише взаємопов`язаним з первісним, позовна заява третьої особи відповідно до положень ч.1 ст.49 ГПК України обов`язково має містити самостійні вимоги саме щодо предмета спору у справі.

Позовні вимоги третьої особи, яка подала позов відповідно до приписів ст. 49 ГПК України, можуть бути допущені судом до розгляду в процесі, що вже розпочався, у тому випадку, коли така самостійна вимога заявлена саме щодо предмета спору, що вже виник між сторонами. Вимога, спрямована на те, що поза цим предметом, чи спрямована до третіх осіб, не може бути розглянута судом як вимога третьої особи в розумінні наведеної вище статті. Водночас така вимога може бути заявлена в самостійному позові.

Відповідно до ст. 49 ГПК України треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, можуть вступити у справу до закінчення підготовчого провадження або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, подавши позов до однієї або декількох сторін. До позовів третіх осіб, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору у справі, в якій відкрито провадження, застосовуються положення статті 180 цього Кодексу.

Згідно з ст. 180 ГПК України вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом. Зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 162, 164, 172, 173 цього Кодексу.

У зв`язку з цим ОСОБА_2 заявлено клопотання про закриття провадження у справі за позовною заявою ОСОБА_1 до відповідача ОСОБА_2 про визнання дійсним рішення спостережної ради від 08.04.2023, згідно з п. 2 ч.1 ст. 231 ГПК України, у зв`язку з відсутністю предмета спору.

У випадку незгоди суду з цією позицією, ОСОБА_2 вказує на те, що на даний момент відсутня будь-яка загроза порушенню прав позивачки ОСОБА_1 пов`язана з оскарженням рішення спостережної ради ВАТ Чортківський завод Агромаш, яке оформлене протоколом засідання цієї ради від 08.04.2016. Зокрема, у своїй позовній заяві ОСОБА_1 доводила, що саме подання ОСОБА_2 позову про оскарження вищевказаного рішення спостережної ради ВАТ Чортківський завод Агромаш" створює загрозу порушення її прав. Однак, після задоволення судом його зави про залишення позову без розгляду на підставі п. 5 ч. 1 ст. 226 ГПК України, відсутнє будь-яке припущення щодо порушення прав позивача оспорюваним рішенням спостережної ради товариства.

Крім того, з огляду на існування «презумції дійсності акту» та того, що такий не оскаржено іншими особами, безпідставним є такий спосіб захисту прав та інтересів позивачки, як заявлення позову про визнання дійсним такого рішення.

Згідно з ст. 45 ГПК України відповідачами є особи, яким пред`явлено позовну вимогу. Оскільки ОСОБА_2 являється акціонером ВАТ «Чортківський завод «Агромаш», він не може бути відповідачем у справі, в якій предметом є доведення дійсності акта, прийнятого органом юридичної особи спостережної ради ВАТ «Чортківський завод «Агромаш».

ОСОБА_2 окремо звернено увагу на те, що ОСОБА_1 з позовом звернулась до суду 12.04.2022, тобто з пропуском строку, передбаченого ст. 256 ЦК України.

Позиція третьої особи, яка не заявляє самостійні вимоги на предмет спору на стороні ОСОБА_1 - Відкритого акціонерного товариства Чортківський завод Агромаш щодо позовної заяви третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору - ОСОБА_1 .

Третьою особою у поясненнях №56 від 19.05.2023 (вх. №4458 від 23.05.2023) зазначено, що згідно з протоколом спостережної ради ВАТ «Чортківський завод «Агромаш» від 08.04.2016 ОСОБА_1 ознайомлена з цим рішенням саме 08.04.2016.

Щодо цього третьою особою зроблено посилання на зміст позовної заяви від 31.05.2016 ОСОБА_1 до ВАТ «Чортківський завод «Агромаш» про визнання недійсним рішення загальних зборів акціонерів ВАТ «Чортківський завод «Агромаш» від 10.03.2016, у якій ОСОБА_1 сама ж зазначила наступне: «… таким доказом є протокол засідання спостережної ради ВАТ «Чортківський завод «Агромаш» від 08.04.2016. З цього протоколу вбачається, що оцінку акцій і проекти договорів про їх викуп було затверджено відповідачем лише 08.04.2016, майже через 30 днів з дня проведення зборів, а надсилалась така інформація акціонерам ще пізніше і доказом цього є протокол спостережної ради ВАТ «Чортківський завод «Агромаш» від 08.04.2016». Зазначена копія протоколу засідання спостережної ради долучена ОСОБА_1 до згадуваної позовної заяви, підтвердженням чому є опис до позовної заяви.

Процесуальні дії суду у справі.

Ухвалою суду від 21.03.2022 (з урахуванням ухвали від 04.04.2022) прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі №921/143/22 за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання на 21.04.2022.

Ухвалою суду від 21.04.2022, зокрема: прийнято до розгляду заяву б/н від 05.04.2022 (вх. № 2196 від 11.04.2022) ОСОБА_2 про зміну підстав позову з додатками та постановлено подальший розгляд справи здійснювати з її урахуванням; прийнято до розгляду позовну заяву б/н від 12.04.2022 (вх. № 198 від 20.04.2022) третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору ОСОБА_1 до відповідача - ОСОБА_2 про визнання дійсним рішення спостережної ради ВАТ Чортківський завод Агромаш від 08.04.2016; встановлено ОСОБА_1 строк для надання письмових пояснень щодо правового статусу ВАТ Чортківський завод Агромаш за пред`явленим ним позовом б/н від 12.04.2022; зупинено провадження у справі №921/143/22 до вирішення справ №921/67/19 та №921/83/19.

Ухвалою суду від 28.03.2023: поновлено провадження у справі № 921/143/22; залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійні вимоги на предмет спору на стороні ОСОБА_1 - Відкрите акціонерне товариство Чортківський завод Агромаш; підготовче судове засідання у справі призначено на 20.04.2023.

Надалі, 20.04.2023 судом постановлено ухвалу, якою: задоволено заяву б/н від 14.04.2023 (вх. № 3271 від 17.04.2023) ОСОБА_2 та залишено його позов без розгляду на підставі п.5 ч.1 ст.226 ГПК України; продовжено строк підготовчого провадження; підготовче судове засідання відкладено на 11.05.2023.

26.04.2023 судом постановлено ухвалу, якою задоволено заяву б/н від 25.04.2023 (вх. №3563 від 26.04.2023) представника ВАТ Чортківський завод Агромаш - адвоката Гурина В. А. та надано йому доступ до електронної справи №921/143/22 в підсистемі "Електронний суд".

Ухвалою суду від 11.05.2023: прийнято до розгляду заяву б/н від 09.05.2023 (вх. № 4053 від 10.05.2023) ОСОБА_1 про зміну предмета позову та постановлено подальший розгляд справи здійснювати з її урахуванням; відхилено клопотання ОСОБА_2 про закриття провадження у справі за позовом третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору ОСОБА_1 до відповідача ОСОБА_2 про визнання дійсним рішення спостережної ради ВАТ Чортківський завод Агромаш від 08.04.2016 на підставі п.2 ч.1 ст.231 ГПК України; відкладено підготовче судове засідання у справі на 01.06.2023.

01.06.2023 судом постановлено ухвалу про закриття підготовчого провадження по справі №921/143/22 та призначено її до розгляду по суті на 29.06.2023.

Представником ОСОБА_1 - третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору в судовому засіданні 29.06.2023 підтримано позовні вимоги, з урахуванням заяви б/н від 09.05.2023 про зміну предмета позову.

Представник ВАТ «Чортківський завод «Агромаш», який приймав участь в судовому засіданні 29.06.2023 в режимі відеоконференції просив суд закрити провадження у справі (у тому числі за відсутністю предмета спору), а у разі якщо суд не знайде для цього підстав - відмовити у задоволенні позову ОСОБА_1 .

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання 29.06.2023 не з`явився, явку повноважного представника не забезпечив, про дату, час та місце проведення судового засідання повідомлявся у встановленому ст. 120 ГПК України порядку.

При зверненні з первісним позовом до суду фізичною особою ОСОБА_2 зазначено його адресу проживання (перебування) АДРЕСА_2 .

ОСОБА_2 судова кореспонденція надсилалась на вказану ним адресу.

Рекомендоване повідомлення від 21.03.2022 із штрихкодовим ідентифікатором №263, яким на вказану ОСОБА_2 адресу направлялась копія ухвали від 21.03.2022, повернулось на адресу суду без вручення адресату, із відміткою підприємства зв`язку «Укрпошта»: «адресат відсутній за вказаною адресою».

Надалі, рекомендовані повідомлення від 05.04.2022, 25.04.2022, 27.04.2023 зі штрихкодовими ідентифікаторами відповідно №011, №556, №821 якими за тією ж адресою йому направлялись копії ухвал від 04.04.2022, 21.04.2022, 26.04.2023 повернулись на адресу суду із відмітками про їх вручення адресату.

Разом з цим, рекомендовані повідомлення від 29.03.2023, 24.04.2023, 03.05.2023, 05.06.2023 зі штрихкодовими ідентифікаторами відповідно №930, №325, №886, №332 якими ОСОБА_2 направлялись копії ухвал від 28.03.2023, 20.04.2023, 03.05.2023, 01.06.2023 повернулись на адресу суду без вручення адресату із відміткою підприємства зв`язку «Укрпошта»: «адресат відсутній за вказаною адресою».

Про зміну свого місцезнаходження ОСОБА_2 у встановленому Законом порядку не повідомляв.

Розгляд справи є можливим лише у разі наявності у суду відомостей щодо належного повідомлення учасників справи та інших осіб про дату, час і місце судового засідання. Право бути належним чином повідомленим про дату, час і місце слухання справи не може бути формальним, оскільки протилежне не відповідає ідеї справедливого судового розгляду, яка включає основоположне право на змагальність провадження (подібний правовий висновок викладено у постановах Верховного Суду від 14.07.2021 у справі №918/1478/14, від 03.08.2022 у справі №909/595/21).

Виходячи зі змісту статей 120, 242 ГПК України, пунктів 11, 17, 99, 116, 117 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 №270), у разі якщо ухвалу про вчинення відповідної процесуальної дії або судове рішення направлено судом рекомендованим листом за належною поштовою адресою, яка була надана суду відповідною стороною (наявність такої адреси в ЄДР прирівнюється до повідомлення такої адреси стороною), і судовий акт повернуто підприємством зв`язку з посиланням на відсутність (вибуття) адресата, відмову від одержання, закінчення строку зберігання поштового відправлення тощо, то необхідно вважати, що адресат повідомлений про вчинення відповідної процесуальної дії або про прийняття певного судового рішення у справі.

Аналогічний висновок викладений у постановах Верховного Суду від 17.11.2021 у справі №908/1724/19, від 14.08.2020 у справі №904/2584/19 та від 13.01.2020 у справі №910/22873/17.

Направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, у цьому випадку суду (аналогічний висновок викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.04.2018 у справі №800/547/17, постановах Верховного Суду від 27.11.2019 у справі №913/879/17, від 21.05.2020 у справі №10/249-10/19, від 15.06.2020 у справі №24/260-23/52-б, від 21.01.2021 у справі №910/16249/19, від 19.05.2021 у справі №910/16033/20, від 20.07.2021 у справі №916/1178/20, від 01.03.2023 у справі №910/18543/21).

Попри те, що конституційне право на суд є правом, його реалізація покладає на учасників справи певні обов`язки. Практика ЄСПЛ визначає, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Як зазначено у рішенні ЄСПЛ у справі "Пономарьов проти України" від 03.04.2008, сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (рішення ЄСПЛ у справі "Юніон Аліментарія Сандерс С. А. проти Іспанії" від 07.07.1989).

Крім того, у рішенні ЄСПЛ у справі "Тойшлер проти Германії" від 04.10.2001 наголошено, що обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів.

Зважаючи на вищевикладене, байдужа поведінка учасника справи, що виявляється, зокрема у не отриманні повідомлень суду, не повинна схвалюватися судовою практикою. Навпаки, судова практика повинна стимулювати учасників справи використовувати прогресивні форми роботи.

Витративши значні ресурси, Україна створила інформаційне поле, де зацікавлена особа легко знайде інформацію про судову справу. Функціонує Єдиний державний реєстр судових рішень. На сайті судової влади доступні персоналізовані відомості про автоматичний розподіл справ та розклад засідань. Працює підсистема "Електронний кабінет" ЄСІТС. Все безкоштовно і доступно.

Використання цих інструментів та технологій забезпечує добросовісній особі можливість звертатися до суду, брати участь у розгляді справи у зручній формі та з мінімальними витратами. Тобто держава Україна забезпечила можливість доступу до правосуддя і право знати про суд.

Рада суддів України неодноразово (востаннє рішенням № 26 від 06.08.2022) закликала суди та учасників процесу використовувати більш ощадливі методи роботи, користуватися перевагами дистанційного та електронного судочинства. В умовах війни кожна заощаджена гривня - вклад у перемогу. Це вже питання не лише грошей, а й національної безпеки.

Суди, які виконуючи рекомендації Ради суддів України, в умовах відсутності фінансування добросовісно застосовують альтернативні способи комунікації, запропоновані учасниками справи, не можуть вважатися такими, що діють неправомірно.

Також суд зазначає, що в порядку ст.ст. 13, 46 ГПК України, протягом усього підготовчого провадження у даній справі ОСОБА_2 подавались заяви по суті справи та пояснення, у яких ним висловлено його позицію щодо позову ОСОБА_1 .

Заслуговує на увагу і позиція Європейського суду з прав людини, викладена у рішенні по справі «Пономарьов проти України» №3236/03 від 03.04.2008, згідно з якого сторони (у т. ч. відповідач) мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їх судового провадження. Зокрема, через Єдиний державний реєстр судових рішень, доступ до яких є вільним, безоплатним та цілодобовим.

Отже, небажання відповідача брати участь в судових засіданнях (у т.ч. шляхом проведення відеоконференції) характеризує його ставлення до результатів розгляду спору. Подібний правовий висновок викладено, зокрема у постанові Великої Палати Верховного Суду від 14.11.2018 у справі №183/1617/16.

Судом враховано, що у силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66,69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі "Смірнова проти України").

Відповідно до листа Верховного Суду України головам апеляційних судів України №1-5/45 від 25.01.2006, у цивільних, адміністративних і господарських справах перебіг провадження для цілей статті 6 Конвенції розпочинається з моменту подання позову і закінчується винесенням остаточного рішення у справі.

Критерії оцінювання "розумності" строку розгляду справи є спільними для всіх категорій справ (цивільних, господарських, адміністративних чи кримінальних). Це - складність справи, поведінка заявника та поведінка органів державної влади (насамперед, суду). Відповідальність держави за затягування провадження у справі, як правило, настає у випадку нерегулярного призначення судових засідань, призначення судових засідань з великими інтервалами, затягування при передачі або пересиланні справи з одного суду в інший, невжиття судом заходів до дисциплінування сторін у справі, свідків, експертів, повторне направлення справи на додаткове розслідування чи новий судовий розгляд.

Всі ці обставини судам слід враховувати при розгляді кожної справи, оскільки перевищення розумних строків розгляду справ становить порушення прав, гарантованих пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини, а збільшення кількості звернень до Європейського суду з прав людини не лише погіршує імідж нашої держави на міжнародному рівні, але й призводить до значних втрат державного бюджету.

Зокрема відповідачу, явка представника якого не визнавалась обов`язковою, правом на особисту участь свого представника у судовому засіданні 29.06.2023 чи його участь у судовому засіданні 29.06.2023 у режимі відеоконференції, відповідач не скористався.

Суд, у судовому засіданні 29.06.2023, після виходу з нарадчої кімнати, ухвалив скорочену (вступну та резолютивну) частину рішення.

Фактичні обставини справи, встановлені судом.

ОСОБА_2 є акціонером Відкритого акціонерного товариства "Чортківський завод "Агромаш" і йому належать 28 шт акцій, які складають 0,0007 % частки у статутному капіталі ВАТ "Чортківський завод "Агромаш" (виписка з реєстру власників іменних цінних паперів на 18.04.2011 містяться в матеріалах справи).

ОСОБА_1 є акціонером Відкритого акціонерного товариства "Чортківський завод "Агромаш" і їй належать 2000 шт акцій (прості іменні; без документарні), які складають 0,0494 % частки у статутному капіталі ВАТ "Чортківський завод "Агромаш" (виписки № Г.12.0.0.1/2-4686 від 18.11.2014 та №Г.12.0.0.1/2-7355 від 09.09.2021 про стан рахунку в цінних паперах відповідно на 18.11.2014 та на 25.06.2021 містяться в матеріалах справи).

В матеріалах справи міститься статут Відкритого акціонерного товариства "Чортківський завод "Агромаш", затверджений рішенням загальних зборів акціонерів ВАТ "Чортківський завод "Агромаш" від 03.04.1998, оформлений протоколом № 1, зареєстрований розпорядженням Чортківської районної державної адміністрації від 08.04. 1998 (надалі статут).

У розділі 9 статуту визначена компетенція спостережної ради Відкритого акціонерного товариства "Чортківський завод "Агромаш".

Відповідно до п. 9.1 статуту спостережна рада є органом ВАТ, яка з метою захисту інтересів акціонерів здійснює контроль за правлінням ВАТ.

Згідно з п. 9.2 статуту спостережна рада складається з 5 членів, що обираються з числа акціонерів громадян чи уповноважених представників акціонерів юридичних осіб терміном на 2 роки.

Пунктом 9.3 статуту передбачено, що персональний склад спостережної ради та зміни в ньому затверджуються загальними зборами акціонерів Відкритого акціонерного товариства. Спостережна рада: за рішенням загальних зборів акціонерів укладає контракт з головою правління ВАТ; погоджує проведення операцій розпорядження нерухомим майном ВАТ, балансова вартість якого перевищує суму, еквівалентну 5000 мінімальним заробітним платам, виходячи із ставки мінімальної заробітної плати, діючої на момент операції; розглядає та затверджує звіти, які подають правління, ревізійна комісія за квартал та рік; аналізує дії правління щодо управління ВАТ, реалізації інвестиційної, технічної та цінової політики, додержання номенклатури товарів і послуг; виступає, у разі необхідності, ініціатором проведення позачергових ревізій та аудиторських перевірок фінансово-господарської діяльності Відкритого акціонерного товариства; подає вищому органу ВАТ пропозиції з питань діяльності ВАТ; здійснює інші дії щодо контролю за діяльністю ВАТ.

Відповідно до п. 9.8 статуту засідання спостережної ради проводяться не рідше 1 разу на квартал і вважаються правомочними, якщо на них присутні 2/3 її членів. Рішення спостережної ради приймаються більшістю голосів. У разі розподілу голосів порівну голос голови спостережної ради є вирішальним. Позачергове засідання спостережної ради скликається на вимогу голови спостережної ради, будь-якого з її членів, правління або ревізійної комісії ВАТ.

Згідно з п. 9.10 статуту рішенням загальних зборів акціонерів до компетенції спостережної ради може бути передано частину повноважень загальних зборів. Спостережна рада в своїй роботі керується чинним законодавством України, статутом ВАТ та положенням про неї.

Зміни до статуту Відкритого акціонерного товариства "Чортківський завод "Агромаш" не вносились.

Загальними зборами акціонерів Відкритого акціонерного товариства "Чортківський завод "Агромаш", оформленими протоколом № 1 від 03.04.1998, затверджено положення про спостережну раду Відкритого акціонерного товариства "Чортківський завод "Агромаш" (надалі - положення).

Відповідно до п. п. 1.1, 1.2 положення спостережна рада Відкритого акціонерного товариства "Чортківський завод "Агромаш" є органом управління ВАТ, що здійснює контроль за діяльністю правління ВАТ. У своїй діяльності спостережна рада ВАТ керується чинним законодавством України, статутом ВАТ, цим положенням, іншими внутрішніми нормативними актами і рішеннями, прийнятими зборами акціонерів.

Згідно з п. 2.1 положення спостережна рада ВАТ обирається загальними зборами акціонерів з числа акціонерів у кількості 5 осіб строком на 2 роки.

Пунктом 2.4 положення передбачено, що одна й та сама особа може обиратися членом спостережної ради ВАТ не більше двох строків підряд.

Відповідно до п. 2.5 положення член спостережної ради ВАТ може бути відкликаний до закінчення строку повноважень спостережної ради ВАТ за наявності достатніх на це підстав. Рішення про дострокове відкликання члена спостережної ради ВАТ приймають загальні збори акціонерів.

Пунктом 3.1 положення визначено, що до компетенції спостережної ради Відкритого акціонерного товариства належить: погодження проведення операцій розпорядження нерухомим майном ВАТ, балансова вартість якого перевищує суму, еквівалентну 5 000 мінімальним заробітним платам, виходячи із ставки мінімальної заробітної плати, діючої на момент операції; попередній розгляд річних звітів, балансів та висновків за ними ревізійної комісії ВАТ; затвердження звітів, які подають правління ВАТ і ревізійна комісія ВАТ, за квартал; аналіз дій правління ВАТ щодо управління ВАТ, реалізації інвестиційної, технічної та цінової політики, додержання номенклатури товарів і послуг; організація проведення позачергових ревізій та аудиторських перевірок фінансово-господарської діяльності ВАТ; подання загальним зборам акціонерів пропозицій з питань діяльності ВАТ; заслуховування інформаційних доповідей правління ВАТ про діяльність ВАТ; вирішення питань про внесення на розгляд загальних зборів акціонерів тих чи інших питань; розгляд висновків, матеріалів перевірок та службових розслідувань, що проводяться ревізійною комісією ВАТ; попередній розгляд усіх питань, що належать до виключної компетенції загальних зборів акціонерів, підготовка цих питань до зборів; розгляд проектів рішень загальних зборів акціонерів; розгляд питань про притягнення до відповідальності посадових осіб ВАТ; здійснення інших дій щодо контролю за діяльністю правління ВАТ.

Відповідно до п. 3.2 положення рішенням загальних зборів акціонерів на спостережну раду ВАТ може бути покладено виконання окремих функцій, що належать до компетенції загальних зборів акціонерів.

Згідно з п. 4.11 положення спостережна рада ВАТ є правочинною приймати рішення, якщо на засіданні присутні 4 члени ради.

23.01.2004 відбулись загальні збори акціонерів Відкритого акціонерного товариства "Чортківський завод "Агромаш", які оформлені протоколом № 1 від 23.01.2004, на яких, зокрема було прийнято рішення (четверте питання порядку денного) затвердити спостережну раду Відкритого акціонерного товариства "Чортківський завод "Агромаш" в такому складі: ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 .

Згідно з розміщеною відповідачем у загальнодоступній інформаційній базі даних Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку (https://stockmarket.gov.ua) регулярною річною інформацією емітента цінних паперів - ВАТ "Чортківський завод "Агромаш" за період з 2012 року по 2018 рік, ОСОБА_5 , ОСОБА_7 , ОСОБА_9 , ОСОБА_8 станом на 20.02.2016 не були акціонерами Відкритого акціонерного товариства "Чортківський завод "Агромаш".

Відповідно до регулярної річної інформації емітента цінних паперів - Відкритого акціонерного товариства "Чортківський завод "Агромаш" з 2012 рік по 2018 рік ОСОБА_5 , ОСОБА_7 , ОСОБА_9 , ОСОБА_8 володіли акціями відповідача станом на 31.12.2012 та 31.12.2013, тобто, вказані особи у зазначений період були акціонерами товариства. Проте, станом на 31.12.2014 та усі наступні роки, включно станом на 31.12.2018, зазначені особи не відображені у звітності, як такі, що володіли акціями Відкритого акціонерного товариства "Чортківський завод "Агромаш".

Члени спостережної ради Відкритого акціонерного товариства "Чортківський завод "Агромаш": ОСОБА_5 , ОСОБА_7 , ОСОБА_9 , ОСОБА_8 станом на 20.02.2016 не мали статусу акціонерів Відкритого акціонерного товариства "Чортківський завод "Агромаш".

Рішенням Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку № 1532 від 11.11.2014, яке є у вільному доступі, зупинено обіг акцій Відкритого акціонерного товариства "Чортківський завод "Агромаш".

08.02.2016 спостережною радою Відкритого акціонерного товариства "Чортківський завод "Агромаш", на підставі звернення правління товариства, було прийнято низку рішень, у тому числі, про скликання в порядку частини п`ятої статті 47 Закону України "Про акціонерні товариства" позачергових загальних зборів акціонерів товариства на 10 березня 2016 року та про затвердження порядку денного зборів акціонерів, який складається з п`яти питань: 1) обрання лічильної комісії зборів; 2) обрання голови та секретаря зборів; 3) про регламент проведення зборів; 4) затвердження експертної оцінки майна цілісного майнового комплексу товариства; 5) про вчинення значного правочину.

11.02.2016 спостережною радою Відкритого акціонерного товариства "Чортківський завод "Агромаш" прийнято рішення про залучення суб`єкта оціночної діяльності ТОВ «Оцінка-Інформ», для визначення ринкової вартості однієї акції ВАТ «Чортківський завод «Агромаш», станом на 21.02.2016, на засадах незалежної експертної оцінки.

20.02.2016 відбулося засідання спостережної ради Відкритого акціонерного товариства "Чортківський завод "Агромаш", рішення якої оформлені протоколом засідання спостережної ради ВАТ "Чортківський завод "Агромаш" від 20.02.2016.

Згідно з вказаним протоколом засідання спостережної ради Відкритого акціонерного товариства "Чортківський завод "Агромаш" від 20.02.2016, спостережною радою товариства було прийнято низку рішень щодо проведення позачергових загальних зборів акціонерів, призначених на 10.03.2016, а саме:

1) про винесення на затвердження позачергових загальних зборів акціонерів, призначених на 10.03.2016, експертної оцінки майна цілісного майнового комплексу ВАТ "Чортківський завод "Агромаш", яка виконана ПП "Тернопільське експертно-консультаційне бюро" в сумі 8868828,11 грн без ПДВ, в т.ч. будівель 7288710 грн без ПДВ (питання порядку денного, що винесене на позачергові загальні збори акціонерів під № 4);

2) про затвердження проекту рішення по питанню порядку денного, що винесене на позачергові загальні збори акціонерів під № 5 "Про вчинення значного правочину, якщо ринкова вартість майна, робіт або послуг, що є предметом такого правочину, перевищує 50% вартості активів товариства";

3) про затвердження форми і тексту бюлетенів для голосування на позачергових загальних зборах акціонерів, призначених на 10.03.2016.

Відповідно до змісту протоколу засідання спостережної ради Відкритого акціонерного товариства "Чортківський завод "Агромаш" від 20.02.2016 на цьому засіданні спостережної ради були присутні: голова спостережної ради - ОСОБА_10 , члени спостережної ради: ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_5

10.03.2016 відбулися позачергові загальні збори акціонерів Відкритого акціонерного товариства "Чортківський завод "Агромаш", на яких були прийняті наступні рішення:

1) обрано лічильну комісію у складі трьох осіб: голова комісії - ОСОБА_11 , члени комісії: ОСОБА_12 , ОСОБА_13 ;

2) обрано головою позачергових загальних зборів акціонерів ОСОБА_14 та секретарем позачергових загальних зборів акціонерів ОСОБА_15 ;

3) затверджено порядок (регламент) позачергових загальних зборів акціонерів товариства, відповідно до якого: виступаючим з основною доповіддю надано до 5 хвилин часу; особам, які беруть участь в обговоренні питань надано до 3 хвилин часу; вирішено розгляд кожного питання розпочинати з виступу цього питання, після чого голова оголошуватиме проект рішення, після чого проводити голосування; запитання до доповідачів ставити в письмові формі шляхом подання записок; голосування з питань порядку денного проводити з використанням бюлетенів для голосування;

4) затверджено експертну оцінку майна цілісного майнового комплексу Відкритого акціонерного товариства "Чортківський завод "Агромаш" у сумі 8868828,11 грн (без ПДВ), яка проводилась ПП "Тернопільське експертно-консультаційне бюро";

5) надано згоду на вчинення головою правління Відкритого акціонерного товариства "Чортківський завод "Агромаш" (або особою, яка виконує його обов`язки) від імені товариства значного правочину, ринкова вартість майна, що є його предметом, становить більше 50 відсотків вартості активів за даними останньої річної фінансової звітності Відкритого акціонерного товариства "Чортківський завод "Агромаш", щодо відчуження (продажу) на користь ТОВ СЕ "Борднетце Україна" (ідентифікаційний код 34419383) 83/100 частки об`єкта нерухомого майна під найменуванням "комплекс", реєстраційний номер в Єдиному державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 03, який знаходиться за адресою: Тернопільська область, м. Чортків, вул. Кн. Володимира Великого, 29, загальною площею 14 088,6 кв. м за ціною продажу 4907940 грн (не включаючи ПДВ).

08.04.2016 спостережною радою Відкритого акціонерного товариства "Чортківський завод "Агромаш" прийнято рішення про затвердження ринкової вартості однієї акції ВАТ «Чортківський завод «Агромаш» за ціною 2,12 грн.

Обставини щодо прийняття рішення загальних зборів від 23.01.2004 та рішень спостережної ради від 08.02.2016, 20.02.2016, 10.03.2016 були предметом судового дослідження у інших судових справах, зокрема №921/67/19, №921/83/19.

У січні 2019 року ОСОБА_16 (акціонер ВАТ "Чортківський завод "Агромаш" з належною їй часткою у статутному капіталі ВАТ "Чортківський завод "Агромаш" у розмірі 7,7572 % згідно з випискою про стан рахунку в цінних паперах наданою депозитарною установою від 23 січня 2019 року) звернулася до Господарського суду Тернопільської області у справі №921/67/19 з позовом до Відкритого акціонерного товариства "Чортківський завод "Агромаш" про визнання недійсними рішень спостережної ради Відкритого акціонерного товариства "Чортківський завод "Агромаш", оформлених протоколом засідання спостережної ради Відкритого акціонерного товариства "Чортківський завод "Агромаш" від 08.02.2016, з тих підстав, що це рішення суперечить:

- ст. ст. 35, 37, 40, 43, 47, 51 та 52 Закону України «Про акціонерні товариства», оскільки прийняті нелегітимним органом, тобто таким, що не визначений законом. За твердженням позивачки зазначені положення закону в редакції, чинній станом на дату прийняття спостережною радою відповідача спірних рішень, передбачали створення в акціонерному товаристві наглядової, а не спостережної ради та у відповідача на час прийняття спірних рішень не був створений такий орган, як наглядова рада. Спостережна рада товариства не мала права приймати рішення про скликання загальних зборів акціонерів товариства, оскільки відповідно до Закону України "Про акціонерні товариства" такі повноваження належать до виключної компетенції наглядової ради товариства, і не можуть ототожнюватися з повноваженнями спостережної ради;

- розділу ІІІ Прикінцевих положень Закону України "Про внесення змін та визнання такими, що втратили чинність деяких законодавчих актів України у зв`язку з прийняттям Цивільного кодексу України" № 997-V від 27.04.2007, оскільки відповідач протягом року з 22.06.2007 дати набрання чинності цим Законом не привів свій статут у відповідність до положень зазначеного Закону та не мав права керуватися положеннями свого статуту в частині, що стосувалася спостережної ради;

- п. 9.2, п. 9.8 статуту Відкритого акціонерного товариства "Чортківський завод "Агромаш" та п. 2.1 положення про спостережну раду, оскільки станом на дату прийняття спірних рішень строк повноважень членів спостережної ради, які були обрані лише на два роки, закінчився та всупереч положенням статуту четверо членів спостережної ради товариства не були акціонерами товариства, що свідчить про прийняття спірних рішень за відсутності кворуму на засіданні спостережної ради;

- ч.5 ст.47 Закону України «Про акціонерні товариства», оскільки протокол, яким оформлене спірне рішення спостережної ради товариства від 08.02.2016, не містить обґрунтування (мотивів) в чому полягав інтерес товариства скликати позачергові збори.

Рішенням Господарського суду Тернопільської області від 20.12.2019 у справі № 921/67/19, залишеним без змін постановами Західного апеляційного господарського суду від 31.05.2021 та Верховного Суду від 22.12.2022, відмовлено у задоволенні позову.

Рішення місцевого господарського суду та постанова апеляційного господарського суду у справі №921/67/19 мотивовані тим, що:

- терміни спостережна рада та наглядова рада, що містяться у Цивільному кодексі України, Законі України Про акціонерні товариства, Законі України Про господарські товариства (в редакціях до 27 квітня 2007 року та після цієї дати), а також у статуті Відкритого акціонерного товариства "Чортківський завод "Агромаш", позначають один і той же орган, який здійснює контроль за діяльністю його виконавчого органу та захист прав акціонерів товариства, що узгоджується з висновком Верховного Суду, викладеним у постанові від 31 липня 2019 року у справі № 921/346/16-г/14;

- та обставина, що відповідач не привів положення свого статуту у відповідність до законодавства щодо зміни найменування такого органу управління як «спостережна рада», не свідчить про відсутність у відповідача такого органу управління;

- станом на 08 лютого 2016 року - дату прийняття спостережною радою відповідача спірних рішень склад спостережної ради, затверджений рішенням загальних зборів акціонерів від 23 січня 2004 року, був повноважним, строк повноважень членів спостережної ради відповідача, обраних рішенням загальних зборів акціонерів товариства від 23 січня 2004 року, не закінчився, оскільки відповідно до вимог чинного законодавства повноваження членів наглядової ради припиняються не за збігом терміну, на який вони обиралися, а їх переобранням у встановленому порядку уповноваженим органом акціонерного товариства, однак у матеріалах справи відсутні докази прийняття вищим органом управління товариства (загальними зборами акціонерів) рішення про припинення повноважень членів спостережної ради, обраних за рішенням від 23 січня 2004 року, та обрання (переобрання) нових членів спостережної ради;

- усі п`ять членів спостережної ради Відкритого акціонерного товариства "Чортківський завод "Агромаш" на момент їх обрання до складу спостережної ради товариства були акціонерами цього товариства та відповідно до вимог чинного станом на дату прийняття спірних рішень законодавства особа, яка була обрана до складу наглядової ради акціонерного товариства як акціонер такого товариства, залишається повноважним членом наглядової ради і у випадку відчуження належних їй акцій аж до моменту її переобрання загальними зборами акціонерів, якщо інше не визначено статутом акціонерного товариства. При цьому статутом відповідача не встановлено вимог щодо обов`язкового припинення членства в наглядовій раді у разі відчуження акціонером - членом наглядової ради належних йому акцій;

- спостережна рада Відкритого акціонерного товариства "Чортківський завод "Агромаш", приймаючи рішення, оформлені протоколом від 08 лютого 2016 року, діяла в межах повноважень, визначених статутом товариства, та відповідно до вимог чинного законодавства;

- відсутність у протоколі, яким оформлено спірне рішення спостережної ради товариства від 08 лютого 2016 року, мотивів наявності "інтересів товариства" для скликання зборів не суперечить статті 47 Закону України "Про акціонерні товариства", оскільки зазначена норма передбачає лише встановлення факту існування такого інтересу та не покладає на спостережну раду обов`язку викладення таких мотивів у відповідному рішенні.

Крім того місцевий господарський при прийнятті оскаржуваного рішення дійшов висновку, що у діяльності Відкритого акціонерного товариства "Чортківський завод "Агромаш" мають місце певні недоліки, зокрема в частині того, що протягом тривалого часу, а саме: з 24 січня 2006 року (тобто з дати, після спливу двох років з дня обрання членів спостережної ради рішенням загальних зборів акціонерів від 23 січня 2004 року) Товариство не прийняло рішення про переобрання членів спостережної ради та більшість членів спостережної ради за час їх діяльності втратили статус акціонерів зазначеного акціонерного товариства, що викликає необхідність у їх переобранні загальними зборами акціонерів.

Господарський суд Тернопільської області відреагував на зазначений недолік у діяльності Відкритого акціонерного товариства "Чортківський завод "Агромаш" та 15 січня 2020 року постановив окрему ухвалу у справі № 921/67/19, якою:

- зобов`язав Відкрите акціонерне товариство "Чортківський завод "Агромаш" усунути недоліки у своїй діяльності шляхом переобрання складу спостережної (наглядової ради) Відкритого акціонерного товариства "Чортківський завод "Агромаш" в частині тих членів, у яких закінчився строк їх повноважень та які втратили статус акціонерів;

- встановив Відкритому акціонерному товариству "Чортківський завод "Агромаш" строк виконання цієї окремої ухвали до 01 липня 2020 року;

- зобов`язав Національну комісію з цінних паперів та фондового ринку здійснити контрольні заходи за виконанням Відкритим акціонерним товариством "Чортківський завод "Агромаш" вимог закону та усунення ним недоліків у своїй діяльності, визначених даною ухвалою, та за результатами здійснених контрольних заходів повідомити про таке Господарський суд Тернопільської області.

Разом з цим, у лютому 2019 року мало місце звернення ОСОБА_16 до Господарського суду Тернопільської області у справі №921/83/19 з позовом до Відкритого акціонерного товариства "Чортківський завод "Агромаш" (надалі ВАТ "Чортківський завод "Агромаш", відповідач) про визнання недійсними рішень спостережної ради Відкритого акціонерного товариства "Чортківський завод "Агромаш", оформлених протоколом від 20 лютого 2016 року, з моменту їх прийняття.

Позовні вимоги у справі №921/83/19 нею обґрунтовані наступним:

- з 22 червня 2007 року відповідач не мав права керуватися своїм статутом, оскільки Законом України "Про внесення змін та визнання такими, що втратили чинність деяких законодавчих актів України у зв`язку з прийняттям Цивільного кодексу України" від 27 квітня 2007 року № 997-V у тексті Закону України "Про господарські товариства" слова "рада акціонерного товариства (спостережна рада)" у всіх відмінках замінено відповідно словами "наглядова рада акціонерного товариства" у відповідному відмінку;

- такий орган як спостережна рада товариства усунений з 22 червня 2007 року (з дня набрання чинності у новій редакції статті 46 Закону України "Про господарські товариства") як обов`язковий орган акціонерного товариства;

- члени спостережної ради товариства припинили свої повноваження ще 23 січня 2006 року, зі спливом строку їх обрання;

- спостережна рада товариства не мала права приймати рішення про скликання загальних зборів акціонерів товариства, оскільки Законом України "Про акціонерні товариства" такі повноваження належать до виключної компетенції наглядової ради товариства;

- протокол, яким оформлено рішення спостережної ради товариства від 20 лютого 2016 року, не містить обґрунтування (мотивів) в чому полягав інтерес товариства скликати позачергові збори. Станом на момент прийняття спірних рішень спостережної ради деякі з її членів ( ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 ) не були акціонерами ВАТ "Чортківський завод "Агромаш", тому був відсутній кворум для засідання спостережної ради відповідно до положень статуту товариства та положення про спостережну раду.

Рішенням Господарського суду Тернопільської області від 20 грудня 2019 року у справі № 921/83/19, залишеним без змін постановою Західного апеляційного господарського суду від 03 червня 2021 року, у задоволенні позову відмовлено.

Рішення суду першої інстанції та постанова суду апеляційної інстанції мотивовані тим, що:

- терміни "спостережна рада" та "наглядова рада" позначають один і той самий орган, який здійснює контроль за діяльністю виконавчого органу акціонерного товариства та захист прав акціонерів товариства і те, що відповідач не привів положення свого статуту у відповідність до законодавства щодо зміни найменування цього органу управління, не свідчить про відсутність у відповідача зазначеного органу управління. Відповідні висновки, зокрема, викладені у постанові Верховного Суду у справі № 921/346/16-г/14;

- склад спостережної ради, визначений рішенням загальних зборів акціонерів від 23 січня 2004 року, був повноважним станом на 20 лютого 2016 року, тому спостережна рада Відкритого акціонерного товариства "Чортківський завод "Агромаш" приймаючи рішення, оформлені протоколом від 20 лютого 2016 року, діяла в межах повноважень, наданих Статутом, та відповідно до вимог чинного законодавства;

- особа, яка була обрана до складу наглядової ради ВАТ як акціонер, залишається повноважним членом наглядової ради і у випадку відчуження належних їй акцій, аж до моменту її переобрання загальними зборами акціонерів, якщо інше не визначено статутом ВАТ. Статут Відкритого акціонерного товариства "Чортківський завод "Агромаш" додаткових підстав для припинення повноважень членів спостережної ради не передбачає;

- для належного виконання покладених на спостережну раду функцій по захисту інтересів акціонерів, повноваження її членів припиняються не за збігом терміну, на який вони обирались, а їх переобранням у встановленому порядку уповноваженим органом акціонерного товариства загальними зборами акціонерів;

- щодо посилань позивача на відсутність у рішенні спостережної ради мотивів наявності "інтересів товариства" для скликання зборів, то нормами статті 47 Закону України "Про акціонерні товариства" передбачено лише встановлення факту існування такого інтересу, однак на спостережну раду жодним чином не покладено обов`язку викладення таких мотивів у відповідному рішенні.

Надалі, ОСОБА_16 звернулась до Верховного Суду з касаційними скаргами на рішення Господарського суду Тернопільської області та постанови Західного апеляційного господарського суду у справах №921/83/19 та №921/67/19.

З огляду на зазначені предмет та підстави позову у цих справах спірними питаннями, що виникли у межах спірних правовідносин та підлягали вирішенню Верховним Судом в межах поданих нею касаційних скарг, були такі питання:

1. Чи можна вважати спостережну раду легітимним органом акціонерного товариства, тобто таким, що передбачений законом? Чи можна вважати спостережну раду та наглядову раду тотожними (однаковими) органами управління акціонерним товариством?

2. Чи припинилися повноваження членів спостережної ради Відкритого акціонерного товариства "Чортківський завод "Агромаш" станом на дату прийняття спостережною радою Відкритого акціонерного товариства "Чортківський завод "Агромаш" спірних рішень?

3. Чи припиняються повноваження члена спостереженої ради акціонерного товариства у разі, якщо він втратив статус акціонера цього товариства?

Залишаючи без змін рішення місцевого господарського суду та постанови апеляційного господарського суду у справах №921/83/19 та №921/67/19, Верховним Судом у постановах від 22.12.2022 зазначено:

- як встановили суди попередніх інстанцій, у Відкритому акціонерному товаристві "Чортківський завод "Агромаш" була створена спостережна рада, що підтверджується статутом Відкритого акціонерного товариства "Чортківський завод "Агромаш", затвердженим рішенням загальних зборів товариства, оформленим протоколом № 1 від 03 квітня 1998 року, (далі по тексту Статут) та іншим внутрішнім нормативним актом цього товариства, - Положенням про спостережну раду Відкритого акціонерного товариства "Чортківський завод "Агромаш", затвердженим загальними зборами акціонерів 03 квітня 1998 року, протокол № 1, (далі по тексту Положення про спостережну раду).

Відповідно до пункту 9.1. статуту та пункту 1.1. Положення про спостережну раду Відкритого акціонерного товариства "Чортківський завод "Агромаш" спостережна рада є органом управління Відкритого акціонерного товариства, яка з метою захисту інтересів акціонерів здійснює контроль за діяльністю правління Відкритого акціонерного товариства.

Отже, у Відкритому акціонерному товаристві "Чортківський завод "Агромаш" був створений орган для здійснення захисту інтересів акціонерів та контролю за діяльністю правління акціонерного товариства.

Та обставина, що відповідач не привів положення свого статуту у відповідність до законодавства щодо зміни найменування цього органу управління (зі «спостережної ради» на «наглядову раду») не свідчить про відсутність у відповідача такого органу управління (який здійснює захист інтересів акціонерів та контроль за діяльністю правління акціонерного товариства).

Аналогічний висновок Верховного Суду викладений у постановах від 31 липня 2019 року у справі № 921/346/16-г/14 та від 15 липня 2020 року у справі № 921/320/16-г/18, з яким Верховний Суд погоджується та не вбачає підстав для відступу від цього висновку.

При цьому, ні Закон України № 997-V, ні Закон України «Про акціонерні товариства» не передбачають наслідків не приведення статуту та внутрішніх документів акціонерного товариства у відповідність до їх положень.

Товариство не може існувати без своїх органів, оскільки кожне з них об`єднує осіб для досягнення певного інтересу, а тому й виникає потреба узгодження дій цих суб`єктів (внутрішні відносини), тобто в існуванні органів і участі товариства у відносинах з третіми особами (зовнішні відносини) як єдиного суб`єкта. З огляду на поняття корпоративного управління, як комплексу заходів щодо організації і налагодження діяльності органів товариства, в них беруть участь, насамперед, його учасники як безпосередньо, так і через створювані ним органи. Створення та існування органів корпорації передбачається законодавством, вони мають свою компетенцію і здійснюють відповідну діяльність, вступають у відповідні відносини як між собою, так і з акціонерами.

Враховуючи наведене вище, Верховним Судом зроблено висновки, що спірні у цих справах рішення спостережної ради Відкритого акціонерного товариства «Чортківський завод «Агромаш», оформлені протоколами від 08 лютого 2016 року та від 20 лютого 2016 року, були прийняті легітимним органом, тобто органом, функціональним завданням якого є захист прав акціонерів товариства та контроль за діяльністю виконавчого органу акціонерного товариства;

- 23.01.2004 на загальних зборах акціонерів Відкритого акціонерного товариства "Чортківський завод "Агромаш" за результатом розгляду четвертого питання порядку денного було прийняте рішення, оформлене протоколом № 1 від 23.01.2004, про обрання членів спостережної ради товариства та затвердження спостережної ради у такому складі: ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 . За змістом протоколу зазначені особи були обрані саме з числа акціонерів Відкритого акціонерного товариства "Чортківський завод "Агромаш";

- загальні збори акціонерів Відкритого акціонерного товариства «Чортківський завод «Агромаш» як вищий орган управління товариства, до виключної компетенції якого згідно із Законом України «Про акціонерні товариства» належить обрання та припинення повноважень членів наглядової ради, не приймали рішень ні про припинення повноважень, ні про переобрання членів спостережної (наглядової) ради відповідача, обраних 23 січня 2004 року, ні про відкликання та заміну осіб, обраних 23 січня 2004 року членами спостережної ради. Позивачка не надала суду доказів про те, що спостережна рада відповідача обиралася (переобиралася) в іншому складі, ніж той, що був затверджений рішенням загальних зборів від 23 січня 2004 року. Також в матеріалах справи відсутні докази дострокового припинення повноважень цих членів з підстав, передбачених статтею 57 Закону України «Про акціонерні товариства», а у статуті відповідача не передбачені додаткові підстави для припинення повноважень члена наглядової ради без рішення загальних зборів.

Враховуючи ці встановлені судами попередніх інстанцій обставини та норми Закону України «Про акціонерні товариства», чинні станом на 08 лютого 2016 року дату прийняття спостережною радою відповідача спірних рішень, Верховний Суд вважає, що станом на 08 лютого 2016 року повноваження усіх членів спостережної ради, обраних згідно з рішенням загальних зборів відповідача від 23 січня 2004 року, були дійсні;

- станом на 08 лютого 2016 року та 20 лютого 2016 року дату прийняття спостережною радою ВАТ «Чорківський завод «Агромаш» спірних рішень вже діяв Закон України «Про акціонерні товариства».

Відповідно до частин першої, другої та п`ятої статті 53 Закону України "Про акціонерні товариства" (у редакції, чинній станом на 08 лютого 2016 року та 20 лютого 2016 року) члени наглядової ради акціонерного товариства обираються з числа фізичних осіб, які мають повну цивільну дієздатність, та/або з числа юридичних осіб - акціонерів.

Повноваження члена наглядової ради дійсні з моменту його обрання загальними зборами товариства.

Одна й та сама особа може обиратися до складу наглядової ради неодноразово.

Член наглядової ради не може бути одночасно членом виконавчого органу та/або членом ревізійної комісії (ревізором) цього товариства.

Проаналізувавши законодавство, чинне у період з 23 січня 2004 року дати прийняття загальними зборами акціонерів відповідача рішення про обрання членів спостережної ради до 08 лютого 2016 року та 20 лютого 2016 року дати прийняття спірних у цих справах рішень спостережної ради ВАТ «Чорківський завод «Агромаш», Верховний Суд погодився з висновками судів попередніх інстанцій про те, що чинне у зазначений період законодавство (ні Закон України «Про господарські товариства», ні Закон України «Про акціонерні товариства»), та статут ВАТ «Чорківський завод «Агромаш» не містили норм та вимог щодо обов`язкового припинення членства у спостережній (наглядовій) раді акціонерного товариства у разі відчуження акціонером - членом наглядової ради, акціонером, представник якого є членом наглядової ради, або акціонером, який входить до складу групи акціонерів, представник якої є членом наглядової ради, належних таким акціонерам акцій.

Отже, втрата членом спостережної (наглядової) ради статусу акціонера товариства не є підставою для припинення повноважень члена спостережної (наглядової) ради.

Як уже зазначалось по тексту цієї постанови, з правового аналізу Закону України "Про господарські товариства", Закону України "Про акціонерні товариства", вбачається, що повноваження члена наглядової ради припиняються у таких випадках:

- прийняття загальними зборами відповідного рішення про припинення повноважень та / або про обрання нових членів наглядової ради;

- відкликання акціонером свого представника у наглядовій раді приватного акціонерного товариства з дня направлення повідомлення товариству про таке відкликання;

- дострокового припинення повноваження членів наглядової ради без рішення загальних зборів з підстав, передбачених статтею 57 Закону України «Про акціонерні товариства»;

- виникнення додаткових підстав для дострокового припинення повноважень члена наглядової ради, передбачених статутом товариства.

Як встановили суди попередніх інстанцій, загальні збори акціонерів Відкритого акціонерного товариства «Чортківський завод «Агромаш» як вищий орган управління товариства, не приймали рішень про припинення повноважень та / або переобрання членів спостережної (наглядової) ради, обраних 23 січня 2004 року. У матеріалах справи відсутні докази відкликання та заміни осіб, обраних 23 січня 2004 року членами спостережної ради, та докази дострокового припинення повноважень цих членів з підстав, передбачених статтею 57 Закону України «Про акціонерні товариства», а у статуті відповідача не передбачені додаткові підстави для припинення повноважень члена наглядової ради без рішення загальних зборів.

З огляду на викладене Верховним Судом зазначено про те, що особа, яка була обрана до складу спостережної (наглядової) ради акціонерного товариства, як акціонер, залишається повноважним членом наглядової ради і у випадку відчуження належних їй акцій, аж до моменту настання зазначених вище обставин: прийняття загальними зборами рішення про відкликання та / або про припинення повноважень членів спостережної (наглядової) ради та / або про обрання нових членів спостережної (наглядової) ради, відкликання акціонером свого представника у цьому органі, дострокового припинення повноваження членів наглядової ради з підстав, передбачених статтею 57 Закону України «Про акціонерні товариства», або виникнення додаткових підстав для припинення повноважень, передбачених статутом товариства. Однак, суди попередніх інстанцій у цій справі встановили, що такі обставини, наслідком яких було б припинення повноважень членів спостережної ради відповідача, обраних 23 січня 2004 року, у спірних правовідносинах були відсутні.

- у справах №921/83/19 та №921/67/19 до господарського суду звернулася ОСОБА_16 з позовом до Відкритого акціонерного товариства «Чортківський завод «Агромаш» про визнання недійсними рішень спостережної ради Відкритого акціонерного товариства "Чортківський завод "Агромаш", оформлених протоколом засідання спостережної ради Відкритого акціонерного товариства "Чортківський завод "Агромаш" від 08 лютого 2016 року та від 20 лютого 2016 року. Однак, судами не встановлено факту порушення прав та законних інтересів позивачки спірними рішеннями спостережної ради Відкритого акціонерного товариства "Чортківський завод "Агромаш", з огляду на що правильно та обґрунтовано відмовлено у задоволенні позову у цих справах.

Отже, оформлені протоколами від 08.02.2016 та від 20.02.2016 рішення спостережної ради ВАТ «Чортківський завод «Агромаш», були предметом судового розгляду у справах №921/83/19 та №921/67/19. У цих справах не знайшли свого підтвердження доводи та твердження ОСОБА_16 щодо їх недійсності, у зв`язку з тим, що ці рішення суперечать вимогам законодавства, чинного станом на дату їх прийняття, та статуту Відкритого акціонерного товариства "Чортківський завод "Агромаш", а саме: прийняті за відсутності необхідного кворуму спостережної ради, членами спостережної ради відповідача, повноваження яких припинилися внаслідок спливу строку, на який вони були обрані, та внаслідок втрати частиною з них статусу акціонерів зазначеного акціонерного товариства, а також прийняті спостережною радою, яка є нелегітимним органом, тобто прийняті органом не передбаченим законом.

У свою чергу, предметом первісного позову у справі №921/143/22 були вимоги ОСОБА_2 до ВАТ «Чортківський завод «Агромаш» про визнання недійсним рішення спостережної ради ВАТ Чортківський завод Агромаш, в частині затвердження ринкової вартості однієї акції акціонерного товариства, оформленого протоколом засідання цієї ради від 08.04.2016, з тих самих підстав, що і у справах №921/67/19, №921/83/19.

Одна, як вже зазначалось ухвалою суду від 20.04.2023 у справі №921/143/22 згідно з п.5 ч.1 ст. 226 ГПК України судом залишено без розгляду позовну заяву ОСОБА_2 .

З урахуванням наведеного, предметом судового розгляду у справі №921/143/22 є позовні вимоги ОСОБА_1 , як третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору до відповідача ОСОБА_2 , за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні ОСОБА_1 - Відкритого акціонерного товариства Чортківський завод Агромаш про визнання дій ОСОБА_2 щодо визнання недійсним рішення спостережної ради ВАТ Чортківський завод Агромаш від 08.04.2016, в частині затвердження ринкової вартості однієї акції ВАТ Чортківський завод Агромаш за ціною 2 грн 12 коп., яке оформлене протоколом засідання спостережної ради ВАТ Чортківський завод Агромаш від 08.04.2016 з моменту прийняття рішення зловживанням своїми правами.

Мотиви та джерела права, з яких виходить суд при ухвалені рішення, висновки суду.

Відповідно до частини першої статті 2 ГПК України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Право на звернення до господарського суду в установленому порядку гарантується. Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи у господарському суді, до юрисдикції якого вона віднесена законом. Юридичні особи та фізичні особи-підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням (ч.1, ч.2 ст.4 ГПК України).

Здійснюючи правосуддя, господарський суд захищає права та інтереси фізичних і юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором (частина перша статті 5 ГПК України).

Зі змісту статей 15, 16 ЦК України вбачається, що кожна особа має право на захист її особистого немайнового або майнового права чи інтересу в суді.

З огляду на положення статті 4 ГПК України і статей 15, 16 ЦК України підставою для захисту цивільного права чи охоронюваного законом інтересу є його порушення, невизнання чи оспорення. Отже, задоволення судом позову можливе лише за умови доведення позивачем обставин щодо наявності у нього відповідного права (охоронюваного законом інтересу), а також порушення (невизнання, оспорення) цього права відповідачем з урахуванням належно обраного способу судового захисту.

Порушенням вважається такий стан суб`єктивного права, за якого воно зазнало протиправного впливу з боку правопорушника, внаслідок чого суб`єктивне право особи зменшилося або зникло як таке; порушення права пов`язано з позбавленням можливості здійснити, реалізувати своє право повністю або частково.

При цьому позивач, тобто особа, яка подала позов, самостійно визначається з порушеним, невизнаним чи оспорюваним правом або охоронюваним законом інтересом, які потребують судового захисту. Обґрунтованість підстав звернення до суду оцінюються судом у кожній конкретній справі за результатами розгляду позову.

Положеннями статті 16 ЦК України встановлено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: 1) визнання права; 2) визнання правочину недійсним; 3) припинення дії, яка порушує право; 4) відновлення становища, яке існувало до порушення; 5) примусове виконання обов`язку в натурі; 6) зміна правовідношення; 7) припинення правовідношення; 8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; 9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди; 10) визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках. Суд може відмовити у захисті цивільного права та інтересу особи в разі порушення нею положень частин другої-п`ятої статті 13 цього Кодексу.

Під захистом цивільних прав розуміють передбачений законодавством засіб, за допомогою якого може бути досягнуте припинення, запобігання, усунення порушення права, його відновлення і (або) компенсація витрат, викликаних порушенням права. Обраний спосіб захисту має безпосередньо втілювати мету, якої прагне досягти суб`єкт захисту, тобто мати наслідком повне припинення порушення його прав та охоронюваних законом інтересів.

Способи захисту цивільного права чи інтересу це закріплені законом матеріально-правові заходи охоронного характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав, інтересів і вплив на правопорушника (постанова Великої Палати Верховного Суду від 22 серпня 2018 року у справі № 925/1265/16 (пункт 5.5)). Тобто це дії, спрямовані на запобігання порушенню або на відновлення порушеного, невизнаного, оспорюваного цивільного права чи інтересу. Такі способи мають бути доступними й ефективними (постанови Великої Палати Верховного Суду від 29 травня 2019 року у справі № 310/11024/15-ц (пункт 14) та від 01 квітня 2020 року у справі № 610/1030/18 (пункт 40)).

Надаючи правову оцінку належності обраного зацікавленою особою способу захисту, судам необхідно зважати і на його ефективність з точки зору положень статті 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція). Так, у рішенні від 15.11.1996 у справі "Чахал проти Об`єднаного Королівства" Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) наголосив, що зазначена норма гарантує на національному рівні ефективні правові засоби для здійснення прав і свобод, передбачених Конвенцією, незалежно від того, яким чином вони виражені у правовій системі тієї чи іншої країни. Суть цієї статті зводиться до вимоги надати людині такі міри правового захисту на національному рівні, що дали би змогу компетентному державному органові розглядати по суті скарги на порушення положень Конвенції та надавати відповідний судовий захист, хоча держави-учасниці Конвенції мають деяку свободу розсуду щодо того, яким чином вони забезпечують при цьому виконання своїх зобов`язань. Крім того, ЄСПЛ акцентував на тому, що за деяких обставин вимоги статті 13 Конвенції можуть забезпечуватися всією сукупністю засобів, передбачених національним правом.

Стаття 13 Конвенції вимагає, щоб норми національного правового засобу стосувалися сутності "небезпідставної заяви" за Конвенцією та надавали відповідне відшкодування. Зміст зобов`язань за статтею 13 також залежить від характеру скарги заявника за Конвенцією. Тим не менше, засіб захисту, що вимагається згідно із цією статтею, повинен бути ефективним як у законі, так і на практиці, зокрема його застосування не повинно бути ускладнено діями або недоглядом органів влади відповідної держави (пункт 75 рішення ЄСПЛ у справі "Афанасьєв проти України" від 05.04.2005).

Отже, зрештою ефективний засіб повинен забезпечити поновлення порушеного права, а у разі неможливості такого поновлення - гарантувати особі можливість отримання нею відповідного відшкодування.

Позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову.

Предметом позову є певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, а підставою позову - факти, які обґрунтовують вимогу про захист права чи законного інтересу. При цьому особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. У свою чергу, суд має перевірити доводи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, у тому числі щодо матеріально-правового інтересу у спірних відносинах, і у разі встановлення порушеного права з`ясувати, чи буде воно відновлено у заявлений спосіб.

Для визначення предмета позову як способу захисту права чи інтересу важливим є перелік способів захисту цивільного права та інтересу, наведений у статті 16 ЦК України.

Отже, засіб юридичного захисту має бути ефективним як на практиці, так і за законом. У рішенні від 31.07.2003 у справі "Дорани проти Ірландії" ЄСПЛ зазначив, що поняття "ефективний засіб" передбачає не лише запобігання порушенню або припиненню порушення, а так само встановлення механізму відновлення, поновлення порушеного права. Таким чином, обов`язковим є практичне застосування ефективного механізму захисту. Протилежний підхід суперечитиме принципу верховенства права.

Акціонер товариства Олешко О.С., стверджуючи про порушення її прав та законних інтересів фактом звернення ОСОБА_2 до суду з позовом до ВАТ «Чортківський завод «Агромаш» про визнання недійсним рішення спостережної ради ВАТ «Чортківський завод «Агромаш» від 08.04.2016 після спливу 6 років з моменту його прийняття та адаптації до діяльності ВАТ Чортківський завод «Агромаш», обрано спосіб захисту у вигляді визнання дій ОСОБА_2 щодо визнання недійсним рішення спостережної ради ВАТ Чортківський завод Агромаш від 08.04.2016, в частині затвердження ринкової вартості однієї акції ВАТ Чортківський завод Агромаш за ціною 2 грн 12 коп., яке оформлене протоколом засідання спостережної ради ВАТ Чортківський завод Агромаш від 08.04.2016 зловживанням його правами.

Велика Палата Верховного Суду неодноразово зазначала, що застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від виду та змісту правовідносин, які виникли між сторонами, від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам (подібні висновки викладені у постановах Великої Палати Верховного Суду від 5 червня 2018 року у справі № 338/180/17 (пункт 57), від 11 вересня 2018 року у справі № 905/1926/16 (пункт 40), від 30 січня 2019 року у справі № 569/17272/15-ц, від 11 вересня 2019 року у справі № 487/10132/14-ц (пункт 89), від 16 червня 2020 року у справі № 145/2047/16-ц (пункт 7.23)).

Розглядаючи справу, суд має з`ясувати: 1) з яких саме правовідносин сторін виник спір; 2) чи передбачений обраний позивачем спосіб захисту законом або договором; 3) чи передбачений законом або договором ефективний спосіб захисту порушеного права позивача; 4) чи є спосіб захисту, обраний позивачем, ефективним для захисту його порушеного права у спірних правовідносинах. Якщо суд дійде висновку, що обраний позивачем спосіб захисту не передбачений законом або договором та/або є неефективним для захисту порушеного права позивача, у цих правовідносинах позовні вимоги останнього не підлягають задоволенню (подібний висновок викладений у пунктах 6.6., 6.7 постанови Великої Палати Верховного Суду від 19 січня 2021 року у справі № 916/1415/19.

Відповідно до змісту п. 3 ч. 2 ст. 129 Конституції України, ст. 13, ч. 1 ст. 74 ГПК України, кожна сторона повинна довести належними і допустимими доказами ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

Згідно зі ст. 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Слід зазначити, що обов`язок судів обґрунтовувати свої рішення не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (п.58 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Серявін та інші проти України" від 10.02.2010, остаточне від 10.05.2011).

Відповідно до ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" та ч.4 ст. 11 ГПК України суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Суд зазначає, що обраний ОСОБА_1 спосіб захисту є неефективним, адже відповідно до ст. 4 ГПК України право на звернення ОСОБА_2 до господарського суду в установленому порядку гарантується. Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи у господарському суді, до юрисдикції якого вона віднесена законом.

Відмова від права на звернення до господарського суду є недійсною.

Разом з цим, згідно з п.5 ч.1 ст.226 ГПК України суд залишає позов без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

З аналізу цієї правової норми вбачається, що закріплене за заявником право на подання такої заяви є абсолютним. Сторони вільні розпоряджатися своїми правами на власний розсуд.

В даному випадку, ОСОБА_2 скористався своїм процесуальним правом, подавши відповідну заяву, за наслідками розгляду якої судом залишено його позов без розгляду.

Неефективний спосіб правового захисту, який обрано ОСОБА_1 та недоведеність її порушеного права є двома самостійними і кожна окремо достатніми підставами для відмови у позові.

Тому інші обставини, які підлягали встановленню, у т.ч. щодо строку позовної давності, не впливають на остаточне вирішення справи по відношенню до заявлених ОСОБА_1 вимог.

Разом з цим суд зазначає, що ст. 231 ГПК України визначений перелік підстав для закриття провадження у справі, який є вичерпним і не містить такої підстави, як обрання позивачем помилкового способу захисту порушених прав (постанова Верховного Суду від 15.02.2023 у справі №910/18214/19).

З огляду на доводи і заперечення учасників справи з приводу заявленого ОСОБА_1 позову, відсутні підстави вважати, що предмет спору не існує у відповідності до п.2 ч.1 ст. 231 ГПК України.

Оскільки суд закриває провадження у справі за згаданою нормою у випадках сплати суми боргу, знищення спірного майна, скасування оспорюваного акта, тощо якщо між сторонами у зв`язку з цим не залишилось неврегульованих питань.

В даному випадку ознак, визначених диспозицією п.2 ч.1 ст.231 ГПК України у справі, яка розглядається не має.

Розподіл судових витрат.

В порядку ст. ст. 123, 129 ГПК України судовий збір в сумі 2481 грн (сплачений згідно квитанції №1-28 К від 19.04.2022) покладається на ОСОБА_1 .

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 3, 4, 12,13, 20, 73-80, 86, 91, 123, 129, 233, 236-240 ГПК України, -

ВИРІШИВ:

1.В задоволенні позову відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається в порядку та строки встановлені ст. ст. 256,257 ГПК України.

Повне рішення складено 30 червня 2023 року.

Суддя І.П. Шумський