РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

10.07.2023Справа № 910/6084/23

Господарський суд міста Києва у складі судді Людмили ШКУРДОВОЇ, розглянувши матеріали справи № 910/6084/23

За позовом Комунального підприємства виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) по охороні, утриманню та експлуатації земель водного фонду м. Києва «Плесо» (04119, м. Київ, вул. Сім`ї Хохлових, буд. 15, корпус А, офіс 3)

до Товариства з обмеженою відповідальністю «Затока 2018» (02092, м. Київ, вул. Алматинська, 54)

про стягнення 71606,46 грн

Без виклику представників сторін

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Комунальне підприємство виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) по охороні, утриманню та експлуатації земель водного фонду м. Києва «Плесо» звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Затока 2018» про стягнення 71606,46 грн.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що відповідачем не у повному обсязі виконано грошове зобов`язання за договором № 2977 про передачу майна територіальної громади міста Києва в оренду від 15.05.2019 р., у зв`язку з чим у відповідача виникла заборгованість з орендної плати у сумі 14033,66 грн та з компенсації земельного податку у сумі 14796,48 грн. Враховуючи зазначене, позивач просить суд стягнути з відповідача 71606,46 грн., з яких 14033,66 грн заборгованості з орендної плати, 14796,48 грн компенсації зі сплати земельного податку, 616,76 грн 3% річних, 4218,75 грн інфляційних втрат, 37519,81 грн пені та 421,00 штрафу.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 24.04.2023 р. прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами.

Про стан розгляду справи №910/6084/23 сторони були повідомлені відповідно до приписів ст. 120 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідач у строк, встановлений частиною 1 статті 251 ГПК України, не подав до суду відзив на позов, а тому суд вважає, що справа може бути розглянута за наявними у ній документами відповідно до частини 9 статті 165 ГПК України.

Згідно з частиною 4 статті 240 Господарського процесуального кодексу України у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи суд підписує рішення без його проголошення.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Господарський суд м. Києва,

ВСТАНОВИВ:

15.05.2019 між Департаментом комунальної власності м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (далі - орендодавець), Товариством з обмеженою відповідальністю «Затока 2018» (далі - орендар) та Комунальним підприємством виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) по охороні, утриманню та експлуатації земель водного фонду міста Києва «Плесо» (підприємство-балансоутримувач) укладено договір № 2977 про передачу майна територіальної громади міста Києва в оренду від 15.05.2019 р.

Відповідно до п. 1.1 договору орендодавець на підставі протоколу засідання постійної комісії Київської міської ради з питань власності від 22 січня 2019 року № 2/137 передає, а орендар приймає в оренду нерухоме майно - нежитлові приміщення, що належать до комунальної власності територіальної громади міста Києва (далі - об`єкт), які знаходиться за адресою: м. Київ, Дніпровський р-н, озеро «Лісове» (колишня назва «Берізка»), 3. Д.11/Б, для розміщення суб`єкта господарювання, діяльність якого спрямована на організацію та проведення занять різними видами спорту.

Об`єктом оренди є нежитловий будинок (пляжу) загальною площею 72,0 кв. м згідно з викопіюванням з поверхового плану, що складає невід`ємну частину цього договору (п. 2.1 договору).

Згідно з п. 3.1 договору орендна плата визначена на підставі Методики розрахунку орендної плати за майно територіальної громади міста Києва, яке передається в оренду, затвердженої рішенням Київської міської ради від 21.04.2015 р. № 415/1280 (із змінами) та згідно з розрахунком орендної плати, що є невід`ємною частиною цього Договору (додаток) становить без ПДВ: 31,48 грн. за 1 кв. м орендованої площі, що в цілому складає за базовий місяць розрахунку березень 2019 р. - 2266,28 грн. Якщо Договір укладено на строк, що перевищує три роки, розмір орендної плати за базовий місяць розрахунку переглядається кожні три роки і доводиться до орендаря листом за підписом уповноваженої особи орендодавця.

Відповідно до п. 3.2 договору орендна плата за кожний наступний місяць визначається шляхом коригування орендної плати за попередній місяць на індекс інфляції за поточний місяць. Оперативна інформація про індекси інфляції, розраховані Державною службою статистики України, розміщується на веб-сайті Фонду державного майна України.

Згідно з п. 3.6 договору орендна плата сплачується орендарем на рахунок підприємства-балансоутримувача, починаючи з дати підписання акта приймання-передачі.

Пунктом 3.7 договору встановлено, що орендна плата сплачується орендарем незалежно від наслідків господарської діяльності орендаря щомісячно не пізніше 15 числа поточного місяця.

Пунктом 4.2 договору сторони визначили обов`язки орендаря, зокрема своєчасно і в повному обсязі сплачувати орендну плату та інші платежі.

Підприємством-балансоутримувачем та орендарем підписано розрахунок орендної плати по нежитловому приміщенню (споруди) за адресою: Дніпровський р-н, озеро «Лісове», 3, Д.11/Б станом на 01 квітня 2019 р.

15.05.2019 підприємство-балансоутримувач та орендодавець передали, а орендар прийняв в орендне користування згідно з Договором оренди від 15.05.2019 р. нежилий будинок пляжу загальною площею 72,0 кв. м, що перебуває на балансі КП виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) по охороні, утриманню та експлуатації земель водного фонду міста Києва «Плесо», розташований за адресою: м. Київ, Дніпровський р-н, озеро «Лісове», 3, Д.11/Б, що підтверджується підписаним сторонами актом приймання-передачі нерухомого майна від 15.05.2019, який є додатком до договору.

Відповідно до норм частини 1 та 2 статті 283 Господарського кодексу України за договором оренди одна сторона (орендодавець) передає другій стороні (орендареві) за плату на певний строк у користування майно для здійснення господарської діяльності. У користування за договором оренди передається індивідуально визначене майно виробничо-технічного призначення (або цілісний майновий комплекс), що не втрачає у процесі використання своєї споживчої якості (неспоживна річ).

Матеріалами справи підтверджується факт передачі орендодавцем за участю підприємства-балансоутримувача в оренду, прийняття відповідачем та користування ним з 15.05.2019 об`єктом оренди за договором.

Доказів повернення об`єкта за актом приймання-передачі матеріали справи не містять.

Позивачем нараховано та заявлено до стягнення 14033,66 грн заборгованості з орендної плати за період з червня 2021 року по лютий 2022 року.

Згідно статті 762 Цивільного кодексу України за користування майном з наймача справляється плата, розмір якої встановлюється договором найму. Договором або законом може бути встановлено періодичний перегляд, зміну (індексацію) розміру плати за користування майном. Плата за користування майном вноситься щомісячно, якщо інше не встановлено договором.

Відповідно до статті 286 Господарського кодексу України орендна плата - це фіксований платіж, який орендар сплачує орендодавцю незалежно від наслідків своєї господарської діяльності. Розмір орендної плати може бути змінений за погодженням сторін, а також в інших випадках, передбачених законодавством. Строки внесення орендної плати визначаються в договорі.

Отже, враховуючи п. 3.7 договору строк виконання грошового зобов`язання відповідача по сплаті орендних платежів за період з червня 2021 року по лютий 2022 року за договором № 2977 про передачу майна територіальної громади міста Києва в оренду від 15.05.2019 р. на момент розгляду справи настав.

Доказів сплати відповідачем вказаної заборгованості матеріали справи не містять.

Таким чином, заборгованість відповідача по сплаті орендних платежів за період 16.06.2021 по 16.02.2022 становить 14033,66 грн.

Позивач звернувся до відповідача з претензією № 077/221-157 від 23.01.2023, в якій просив терміново перерахувати заборгованість зі сплати платежів за договором оренди № 2977 від 15.05.2019 у сумі 14033,66 грн та компенсацію земельного податку у сумі 13325,82 грн. Направлення претензії підтверджується копіями фіскального чеку, накладною відділення поштового зв`язку, описом вкладення та списком згрупованих поштових відправлень - цінних листів.

Вказана претензія залишена відповідачем без задоволення.

Відповідно ст. 526 ЦК України та ч. 1 ст. 193 ГК України зобов`язання мають виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог законодавства, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Статтею 629 ЦК України передбачено, що договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Відповідно до статті 525 ЦК України, одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Згідно частини 1 статті 530 ЦК України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Відповідно до ст. 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Згідно ст. 79 ГПК України наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Враховуючи те, що відповідачем не надано доказів сплати орендних платежів на суму 14033,66 грн, наявність вказаної заборгованості не спростовано, то позовні вимоги в частині стягнення з відповідача заборгованості з орендної плати у сумі 14033,66 грн за період з червня 2021 року по лютий 2022 року підлягають задоволенню.

Вимога позивача про стягнення 14796,48 грн, як компенсація зі сплати земельного податку у сумі 14796,48 грн., не підлягає задоволенню, оскільки матеріали справи не містять доказів понесення витрат зі сплати земельного податку на суму 14796,48 грн, умовами договору розрахунок та порядок сплати таких витрат не передбачений, а відтак суду не доведено підстави для компенсації таких витрат.

За несвоєчасну сплату відповідачем орендної плати позивачем також заявлено до стягнення 616,76 грн 3% річних, нарахованих за загальний період з 16.06.2021 по 04.04.2023, та 4218,75 грн інфляційних втрат, нарахованих за період з липня 2021 року по лютий 2023 року.

Згідно з ч. 2 ст. 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Суд, перевіривши розрахунок 3% річних та інфляційних втрат, встановив, що вказані розрахунки є вірними, у зв`язку з чим вимоги позивача про стягнення з відповідача 616,76 грн 3% річних та 4218,75 грн інфляційних втрат підлягають задоволенню у заявленому позивачем розмірі.

Крім того, за несвоєчасну сплату відповідачем орендної плати позивачем заявлено до стягнення 37519,81 грн. пені за загальний період з 16.06.2021 по 02.04.2023 та 421,00 грн 3% штрафу, розрахованого від заборгованості у сумі 14033,66 грн.

Згідно зі статтею 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

Відповідно до п. 6.2 договору за несвоєчасну та не в повному обсязі сплату орендної плати та інших платежів на користь підприємства-балансоутримувача орендар сплачує на користь підприємства-балансоутримувача пеню в розмірі 0,5% від розміру несплачених орендних та інших платежів за кожний день прострочення, але не більше розміру, встановленого законодавством України. У разі, якщо на дату сплати орендної плати заборгованість за нею становить загалом не менше ніж три місяці, орендар також сплачує штраф у розмірі 3% від суми заборгованості.

Частина 6 статті 232 ГК України передбачає, що нарахування штрафних санкцій за прострочення виконання зобов`язання, якщо інше не встановлено законом або договором, припиняється через шість місяців від дня, коли зобов`язання мало бути виконано.

Договором не встановлено нарахування пені понад строк, встановлений ч. 6 ст. 232 ГК України.

Проте, позивачем, в порушення ч. 6 ст. 232 ГК України, здійснено розрахунок пені понад шестимісячний строк від дня, коли зобов`язання мало бути виконано.

Згідно статті 1 Закону України "Про відповідальність за несвоєчасне виконання грошових зобов`язань, платники грошових коштів сплачують на користь одержувачів цих коштів за прострочку платежу пеню в розмірі, що встановлюється за згодою сторін.

Стаття 3 Закону України «Про відповідальність за несвоєчасне виконання грошових зобов`язань» передбачає, що розмір пені, передбачений статтею 1 цього Закону, обчислюється від суми простроченого платежу та не може перевищувати подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла у період, за який сплачується пеня.

З наданого розрахунку позивача вбачається, що пеня нарахована в розмірі 0,5 від розміру несплачених орендних платежів, проте такий розмір пені перевищує подвійну облікову ставку Національного банку України, що діяла у період, за який нараховується пеня, відтак позивачем нараховано пеню з порушенням статті 3 Закону України «Про відповідальність за несвоєчасне виконання грошових зобов`язань».

Відповідно до вірного розрахунку, здійсненого судом, сума пені становить 1460,89 грн, яка нарахована за зобов`язаннями червня 2021 - лютого 2022 за загальний період з 16.06.2021 по 16.08.2022, з урахуванням ч. 6 ст. 232 ГК України та ст. 3 Закону України «Про відповідальність за несвоєчасне виконання грошових зобов`язань».

Отже, сума пені, яка підлягає стягненню з відповідача на користь позивача, становить 1460,89 грн.

Щодо розрахунку штрафу в розмірі 3% на суму 14033,66 грн., то вказаний розрахунок є арифметично вірним, у зв`язку з чим вимога про стягнення з відповідача 421,00 грн штрафу за прострочення виконання робіт понад три місяці підлягає задоволенню.

Таким чином, позовні вимоги підлягають частковому задоволенню.

Відповідно до ст. 129 ГПК України судовий збір покладається у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, - на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Керуючись ст. ст. 74, 76-80, 129, 236 - 240 ГПК України, суд

ВИРІШИВ:

1. Позовні вимоги задовольнити частково.

2. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Затока 2018» (02092, м. Київ, вул. Алматинська, 54, код 35272088) на користь Комунального підприємства виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) по охороні, утриманню та експлуатації земель водного фонду м. Києва «Плесо» (04119, м. Київ, вул. Сім`ї Хохлових, буд. 15, корпус А, офіс 3, код 23505151) 14033,66 (чотирнадцять тисяч тридцять три) грн 66 коп. заборгованості з орендної плати, 616 (шістсот шістнадцять) грн 76 коп. 3% річних, 4218 (чотири тисячі двісті вісімнадцять) грн 75 коп. інфляційних втрат, 1460 (одну тисячу чотириста шістдесят) грн 89 коп. пені, 421 (чотириста двадцять одну) грн 00 коп. штрафу та 777 (сімсот сімдесят сім) грн 80 коп. судового збору.

3. В задоволенні іншої частини позову відмовити.

Видати наказ після набрання рішенням законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили через 20 днів з моменту виготовлення повного тексту рішення в разі не оскарження його в установленому порядку. Рішення може бути оскаржене в 20-денний строк до Північного апеляційного господарського суду.

Суддя Людмила ШКУРДОВА