ЦЕНТРАЛЬНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05.07.2023 року м.Дніпро Справа № 904/4328/22

Центральний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого судді: Іванова О.Г. (доповідач),

суддів: Антоніка С.Г., Березкіної О.В.

при секретарі судового засідання: Логвіненко І.Г.

представники сторін:

від позивача: Войтух Т.А., адвокат (поза межами суду);

від відповідача: Смірнов А.А., адвокат (в залі суду);

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Акціонерного товариства Європейський Промисловий Банк на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 16.05.2023 (суддя Ліпинський О.В., повний текст якої підписаний 19.05.2023) у справі №904/4328/22

за позовом Акціонерного товариства Європейський Промисловий Банк, м. Київ

до Товариства з обмеженою відповідальністю "САНОЙЛ-АГРО", м. Павлоград, Дніпропетровська область

про стягнення заборгованості за кредитним договором в розмірі 339 904, 06 доларів США

за зустрічним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "САНОЙЛ-АГРО", м.Павлоград, Дніпропетровська область

до Акціонерного товариства Європейський Промисловий Банк, м. Київ

про визнання недійсним договору

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 16.05.2023 призначено у справі комплексну судову почеркознавчу та технічну експертизу документів, проведення якої доручено Дніпропетровському науково-дослідному інституту судових експертиз.

На вирішення експертизи поставлено наступні питання:

- чи виконано підпис від імені директора Товариства з обмеженою відповідальністю "САНОЙЛ-АГРО" Кириченка Володимира Миколайовича у Договорі від 30.11.2021 року про внесення змін до кредитного договору від 12.10.2018 року №008/18-04 КЛ (т. 2 а.с. 106) тією особою, від імені якої він зазначений, чи іншою особою?

- чи нанесено відтиск печатки "Україна, Дніпропетровська область, місто Павлоград, Товариство з обмеженою відповідальністю "САНОЙЛ-АГРО", 38548121 на Договорі від 30.11.2021 року про внесення змін до кредитного договору від 12.10.2018 року №008/18-04 КЛ (т.2 а.с. 106) тією печаткою, експериментальні та вільні зразки відтисків якої надані для порівняльного дослідження?

Попереджено сторін щодо обов`язковості надання необхідних експерту документів для надання відповіді на поставлені судом питання.

Зобов`язано Товариство з обмеженою відповідальністю "САНОЙЛ-АГРО" здійснити попередню оплату вартості експертного дослідження на підставі відповідної вимоги Дніпропетровського науково-дослідного інституту судових експертиз. Питання про розподіл витрат на проведення судової експертизи буде вирішено за результатами вирішення спору по суті.

Попереджено особу (чи осіб), які безпосередньо проводитимуть судову експертизу про відповідальність, передбачену ст.ст. 384, 385 Кримінального кодексу України за дачу завідомо неправильного висновку або відмову без поважних причин від виконання покладених на них обов`язків.

Провадження у справі - зупинено.

Не погодившись із зазначеною ухвалою, до Центрального апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою звернулось Акціонерне товариство Європейський Промисловий Банк в якій, з посиланням на невідповідність застосування при її ухваленні норм матеріального та процесуального права, просить ухвалу скасувати, а справу передати на розгляд Господарського суду Дніпропетровської області.

В апеляційній скарзі зауважує, що суд першої інстанції погодившись з підставами та обґрунтуваннями викладеними представником відповідача у клопотанні про призначення почеркознавчої експертизи не дослідив фактичних обставин справи, що входять до предмета доказування, а також інших обставин, зокрема, банківських виписок, меморіальних ордерів, які мають значення для правильного вирішення господарського спору, на підставі яких суд може встановити фактичні обставини та вирішити спір, не перевірив наявність боргу та правильність розрахунку заборгованості за Кредитним договором №008/18-04 КЛ про надання кредиту на умовах невідновлювальної відкличної кредитної лінії від 12.10.2018, які знаходяться в матеріалах справи, при цьому представником відповідача не заперечувався факт отримання кредитних коштів за Кредитним договором ТОВ «САНОЙЛ-АГРО», не ставилося під сумнів чинності зазначеного договору та уповноваженням особи, яка цей договір підписала.

Зазначає, що господарським судом з власної ініціативи призначено у справі проведення технічної експертизи документа для встановлення справжності відбитку печатки ТОВ «САНОЙЛ-АГРО» на Договорі про внесення змін від 30.11.2021 до Кредитного договору №008/18-04 КЛ про надання кредиту на умовах невідновлювальної відкличної кредитної лінії від 12.10.2018, але в ухвалі від 16.05.2023 відсутні обґрунтовані підстави та мотиви призначення судом технічної експертизи документа.

При винесенні оскаржуваної ухвали суд першої інстанції не вмотивував належних чином необхідності проведення у справі судової експертизи за наявності інших наданих сторонами письмових доказів, які мають значення для розгляду даної справи та прийняття обґрунтованого рішення у справі.

Вказує, що Господарський суд Дніпропетровської області повинен був порівняти підписи директора ТОВ «САНОЙЛ-АГРО» Кириченка В.М. та відбитки печатки ТОВ «САНОЙЛ-АГРО» з усіма договорами (є в матеріалах справи), які не оскаржуються представником відповідача та були укладені в період до виникнення спору.

Зазначає, що суд першої інстанції не врахував думку позивача, яка викладена також в запереченнях (зареєстровані судом 11.05.2023), щодо зупинення провадження у справі та призначення комплексної судової почеркознавчої та технічної експертизи документів, у зв`язку з відсутністю останнього в судовому засіданні 16.05.2023.

Також вказує, що представником відповідача було заявлено тільки про те, що підпис директора ТОВ «САНОЙЛ-АГРО» Кириченко В.М. на договорі про внесення змін від 30.11.2021 до Кредитного договору №008/18-04 КЛ про надання кредиту на умовах невідновлювальної відкличної кредитної лінії від 12.10.2018 є підробленим та ним не виконувався, хоча сам директор Кириченко В.М. не заявляв про недійсність свого підпису на Договорі про внесення змін від 30.11.2021.

У відзиві на апеляційну скаргу позивач за зустрічним позовом проти її задоволення заперечує, ухвалу вважає прийнятою з дотриманням норм матеріального та процесуального права.

Зазначає, що договір від 30.11.2021 про внесення змін до кредитного договору від 12.10.2018 №008/18-04КЛ він не підписував, у зв`язку з чим наполягає на проведенні почеркознавчого дослідження підпису, вчиненого на зазначеному договорі від імені директора ТОВ «САНОЙЛ-АГРО» Кириченко В.М.

При цьому вказувалося на явну невідповідність підпису, який міститься на договорі від 30.11.2021 про внесення змін до кредитного договору та на картці зразків підписів, яка була надана позивачем у справі. Факт не підписання документу підтвердив директор ТОВ «САНОЙЛ-АГРО» в судовому засіданні.

Крім того, зважаючи на те, що спірний Договір про внесення змін до кредитного договору містить відбиток печатки ТОВ «САНОЙЛ-АГРО» необхідним є призначення у справі проведення технічної експертизи документа для встановлення справжності відбитку печатки ТОВ «САНОЙЛ-АГРО» на спірному договорі.

Відповідно до протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 01.06.2023 для розгляду справи визначена колегія суддів у складі: головуючого судді Іванова О.Г. (доповідач), судді Дармін М.О., Антонік С.Г.

З огляду на відсутність в суді апеляційної інстанції матеріалів оскарження ухвали на час надходження скарги, ухвалою суду від 02.06.2023 здійснено запит матеріалів справи №904/4328/22 із Господарського суду Дніпропетровської області та відкладено вирішення питання про рух апеляційної скарги до надходження матеріалів справи до суду апеляційної інстанції.

07.06.2023 матеріали справи №904/4328/22 надійшли до суду апеляційної інстанції.

07.06.2023 розпорядженням керівника апарату суду відповідно до пункту 2.4.6 Засад використання автоматизованої системи документообігу суду призначено повторний автоматизований розподіл справи №904/4328/22 у зв`язку з перебуванням у відпустці судді Дарміна М.О.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 07.06.2023, справу №904/4328/22 (для відкриття провадження у справі та подальшого її слухання) передано колегії суддів у складі: Іванов О.Г. (головуючий, доповідач), Березкіна О.В., Антонік С.Г.

Ухвалою суду від 08.06.2023 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Акціонерного товариства Європейський Промисловий Банк на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 16.05.2023 у справі № 904/4328/22. Розгляд справи № 904/4328/22 призначено у судовому засіданні на 05.07.2023 на 12:00 год.

В судовому засіданні 05.07.2023 Центральним апеляційним господарським судом оголошено вступну та резолютивну частини постанови у даній справі.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення представників сторін, розглянувши доводи апеляційної скарги та заперечень проти неї, перевіривши матеріали справи, дослідивши докази, проаналізувавши на підставі встановлених фактичних обставин справи правильність застосування судом першої інстанції норм законодавства, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ст. 269 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень.

Судом першої інстанції та судом апеляційної інстанції встановлені наступні неоспорені обставини справи.

Акціонерне товариство "ЄВРОПЕЙСКИЙ ПРОМИСЛОВИЙ БАНК", (далі - Позивач) звернулось до Господарського суду Дніпропетровської області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "САНОЙЛ-АГРО" (далі - Відповідач) про стягнення заборгованості за кредитним договором в розмірі 339 904, 06 доларів США

Позовні вимоги мотивовані неналежним виконанням зобов`язань за Кредитним договором від 12.10.2018 № 008/18-04КЛ з урахуванням змін, внесених Договорами про внесення змін до Кредитного договору від 09.10.2020, 14.09.2021 та 30.11.2021.

09.02.2023 Товариство з обмеженою відповідальністю "САНОЙЛ-АГРО" подало зустрічний позов до Акціонерного товариства "ЄВРОПЕЙСКИЙ ПРОМИСЛОВИЙ БАНК" про визнання недійсним Договору від 30.11.2021 про внесення змін до кредитного договору від 12.10.2018 №008/18-04 КЛ.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 21.02.2023 зустрічний позов прийнято для спільного розгляду з первісним позовом.

Позивач за зустрічним позовом, мотивуючи свої вимоги, зазначає, що договір від 30.11.2021 про внесення змін до кредитного договору від 12.10.2018 №008/18-04КЛ він не підписував, у зв`язку з чим просить призначити у справі почеркознавчу експертизу дослідження підпису, вчиненого на зазначеному договорі від імені директора ТОВ "САНОЙЛ-АГРО" Кириченко В.М., проведення якої доручили Дніпропетровську науково-дослідному інституту судових експертиз.

З матеріалів справи вбачається, що під час розгляду справи, Господарський суд Дніпропетровської області, ухвалою від 16.05.2023 зокрема, задовольнив клопотання відповідача про призначення у справі почеркознавчої експертизи. Призначив у справі комплексну судову почеркознавчу та технічну експертизу документів, проведення якої доручив Дніпропетровському науково-дослідному інституту судових експертиз.

На вирішення експертизи поставив наступні питання:

- чи виконано підпис від імені директора Товариства з обмеженою відповідальністю "САНОЙЛ-АГРО" Кириченка Володимира Миколайовича у Договорі від 30.11.2021 року про внесення змін до кредитного договору від 12.10.2018 року №008/18-04 КЛ (т. 2 а.с. 106) тією особою, від імені якої він зазначений, чи іншою особою?

- чи нанесено відтиск печатки "Україна, Дніпропетровська область, місто Павлоград, Товариство з обмеженою відповідальністю "САНОЙЛ-АГРО", 38548121 на Договорі від 30.11.2021 року про внесення змін до кредитного договору від 12.10.2018 року №008/18-04 КЛ (т.2 а.с. 106) тією печаткою, експериментальні та вільні зразки відтисків якої надані для порівняльного дослідження?

Провадження у справі зупинив.

Задовольняючи клопотання про призначення експертизи суд дійшов висновку, що обставини, на які позивач за зустрічним позовом посилається в обґрунтування заявленого ним позову, з`ясування яких вимагають наявність спеціальних знань у сфері, відмінній від права. Також, суд першої інстанції у зв`язку з тим, що спірний Договір про внесення змін до кредитного договору містить відбиток печатки ТОВ «САНОЙЛ-АГРО» з власної ініціативи призначив у справі проведення технічної експертизи документа для встановлення справжності відбитку печатки ТОВ «САНОЙЛ-АГРО» на спірному договорі.

Вищезазначене і стало предметом апеляційного оскарження.

Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції з наступних мотивів.

Статтею 1 Закону України "Про судову експертизу" визначено, що судовою експертизою є дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 98 Господарського процесуального кодексу України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань.

Частиною 1 статті 99 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) жодною стороною не наданий висновок експерта з цих самих питань або висновки експертів, надані сторонами, викликають обґрунтовані сумніви щодо їх правильності, або за клопотанням учасника справи, мотивованим неможливістю надати експертний висновок у строки, встановлені для подання доказів, з причин, визнаних судом поважними, зокрема через неможливість отримання необхідних для проведення експертизи матеріалів.

Отже, колегія суддів апеляційної інстанції вважає за необхідне зауважити, що судова експертиза може бути призначена лише за сукупністю наведених в ч. 1 ст. 99 ГПК України умов.

Відповідно до ч. 1 ст. 100 ГПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Як визначено у ст. 1 Закону України «Про судову експертизу, судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Спеціальні знання - це професійні знання, отримані в результаті навчання, а також навички, отримані обізнаною особою в процесі практичної діяльності в різноманітних галузях науки, техніки та інших суспільно корисних галузях людської діяльності, які використовуються разом з науково-технічними засобами під час проведення експертизи. Змістом спеціальних знань є теоретично обґрунтовані і перевірені практикою положення і правила, які можуть відноситися до будь-якої галузі науки, техніки, мистецтва тощо.

Необхідність судової експертизи в господарському судочинстві зумовлена тим, що в процесі здійснення правосуддя суд стикається з необхідністю встановлення таких фактів (обставин), дані про які потребують спеціальних досліджень. Експертиза - це науковий, дослідницький шлях до висновків, які формулюються у висновку експерта, про фактичні обставини справи.

Судова експертиза призначається у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування. Якщо наявні у справі докази є взаємно суперечливими, їх оцінку в разі необхідності може бути здійснено господарським судом з призначенням відповідної судової експертизи.

При цьому питання призначення судової експертизи повинне вирішуватися лише після ґрунтовного вивчення обставин справи і доводів сторін щодо необхідності такого призначення.

Очевидне безпідставне призначення судової експертизи є порушенням наведених приписів, що має наслідком порушення прав та охоронюваних законом інтересів учасників справи, у тому числі права на розгляд справи судом, встановленим законом, у розумний строк.

Аналогічної правової позиції дотримується об`єднана палата Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду у постанові від 11.06.2018 у справі № 922/2716/17.

Враховуючи вимоги закону, для вирішення питання про призначення експертизи, суд зобов`язаний навести мотиви необхідності вчинення такої процесуальної дії з викладанням обставин, які входять до предмету доказування у справі та які не можуть бути встановлені судом, оскільки потребують спеціальних знань.

У поданій апеляційній скарзі скаржник зазначає, що судом першої інстанції при винесенні оскаржуваної ухвали не наведено мотивів щодо необхідності проведення у справі експертизи за наявності інших наданих сторонами письмових доказів. Колегією суддів спростовуються такі доводи виходячи з наступного.

Статтею 2 ГПК України передбачено, що завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Основними засадами (принципами) господарського судочинства є, зокрема, 1) верховенство права; 2) рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; 4) змагальність сторін; 5) диспозитивність.

Відповідно до ст.ст. 13, 14 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, зокрема, сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у господарських справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Як вже зазначалось вище, позовні вимоги заявлені з підстав неналежного виконання зобов`язань за кредитним договором від 12.10.2018 № 008/18-04КЛ з урахуванням змін, а саме: п.1.6 Кредитного договору щодо «предмету договору:, п.3.4.3 щодо порядку сплати процентів та п.3.4.17 «права та обов`язки сторін», внесених Договорами про внесення змін до кредитного договору від 09.10.2020, 14.09.2021 та 30.11.2021.

Відповідач за первісним позовом заперечував факт підписання договору від 30.11.2021 про внесення змін до кредитного договору від 12.10.2018 № 008/18-04КЛ, у зв`язку з чим просив призначити по справі судову почеркознавчу експертизу.

Колегія суддів, дослідивши матеріали справи з урахуванням предмету, підстав позовних вимог та заперечень на них, зважаючи на докази, долучені сторонами до матеріалів справи, вважає, що місцевий господарський суд обґрунтовано дійшов висновку, що в межах предмета доказування у справі - встановлення справжності підпису, а також відбиток печатки ТОВ «САНОЙЛ-АГРО» вчиненого на договорі від 30.11.2021 про внесення змін до кредитного договору від 12.10.2018 №008/18-04 КЛ, є важливим для вирішення спору, а відтак, для законного й обґрунтованого рішення. При цьому, з`ясування цих питань потребує спеціальних знань.

Зокрема, оскільки зміненим договором суттєво змінені умови кредитного договору (процентна ставка, графік погашення заборгованості), а відповідач заперечує його підписання, при цьому згідно наявних у справі документів (банківські виписки, меморіальні ордери), при здійсненні погашення заборгованості відповідачем за кредитом в жодному разі у призначенні платежу не міститься посилань на договір від 30.11.2021, а тільки на договір від 12.10.2018, для правильного вирішення спору суду слід чітко знати, які умови договору слід застосувати до спірних відносин (кредитного договору чи договору, в редакції змін від 30.11.2021).

Судова колегія апеляційної інстанції також враховує, що рішення у конкретній справі приймається господарським судом за результатами дослідження безпосередньо цим судом належних і допустимих доказів, виходячи з фактів, встановлених у процесі розгляду справи. Виходячи із принципу диспозитивності господарського судочинства, місцевий господарський суд наділений виключною компетенцією щодо оцінки доказів при розгляді справи по суті. Така оцінка повинна ґрунтуватися на всебічному, повному та об`єктивному дослідженні доказів у судовому процесі, з врахуванням сукупності всіх обставин. У випадку, якщо суд приходить до висновку, що для надання оцінки певним обставинам справи необхідні спеціальні знання, суд вправі призначити судову експертизу.

Суд апеляційної інстанції до винесення рішення у справі щодо суті спору, відповідно до вимог чинного законодавства, не має права та не повинен давати суду першої інстанції як вказівок щодо того, які рішення потрібно приймати в конкретній справі, так і вказівок щодо обставин, які необхідно встановити для вирішення справи, а також наводити власні висновки про те, які обставини не доказуються при розгляді цієї справи, та коригувати питання, визначені судом першої інстанції.

Під час розгляду справи суд першої інстанції повинен діяти незалежно та неупереджено, здійснюючи оцінку доказів відповідно до своїх внутрішніх переконань, безпосередньо, повно, всебічно, об`єктивно в їх сукупності, керуючись законом. Надання судом апеляційної інстанції вказівок щодо достовірності та належності тих чи інших доказів може бути розцінено як втручання у компетенцію суду першої інстанції, що не узгоджується з вимогами ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, яка гарантує кожному право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

В господарському процесі суд, сторони, інші учасники можуть здійснювати ті дії, які передбачені господарськими процесуальними нормами. Роль і значення процесуальної форми полягає в тому, щоб забезпечити захист існуючих прав сторін та гарантувати винесення законних і обґрунтованих рішень.

Господарський процес являє собою єдність процесуальних прав і обов`язків господарського суду, сторін та інших учасників процесу. Процесуальна форма є нормативно встановленим порядком здійснення правосуддя.

Тобто, переглядаючи ухвалу про призначення експертизи, суд апеляційної інстанції надає оцінку відповідності чи невідповідності такої процесуальної дії вимогам чинного законодавства.

Рішеннями Європейського суду з прав людини у справах Dombo Beheer B.V. v. the Netherlands від 27.10.1993 ( n. 33 ), та Ankerl v. Switzerland від 23.10.1996 ( n. 38 ) встановлено, що принцип рівності сторін у процесі - у розумінні справедливого балансу між сторонами - вимагає, щоб кожній стороні надавалася розумна можливість представити справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно другої сторони. Рівність засобів включає: розумну можливість представляти справу в умовах, що не ставлять одну сторону в суттєво менш сприятливе становище, ніж іншу сторону; фактичну змагальність; процесуальну рівність; дослідження доказів, законність методів одержання доказів; мотивування рішень.

Крім того, принцип змагальності тісно пов`язаний з принципом рівності, тоді як рівноправність сторін - один із необхідних елементів принципу змагальності, без якого змагальність як принцип не існує. Рівноправність сторін є суттю змагальності, бо тільки через рівні можливості сторін можлива реалізація принципу змагальності.

У рішенні Європейського суду з прав людини Дульський проти України від 01.06.2006 ( заява № 61679/00 ), зазначено, що експертиза, призначена судом, є одним із засобів встановлення або оцінки фактичних обставин справи і тому складає невід`ємну частину судової процедури. Більше того, суд вирішує питання щодо отримання додаткових доказів та визначає строк для їх отримання.

В силу ст. 86 ГПК України жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність та допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок у їх сукупності.

Згідно з ч. 1 ст. 237 ГПК України при ухваленні рішення суд вирішує, зокрема, такі питання: чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження.

Отже, керуючись наведеними принципами, суд першої інстанції дійшов висновку про необхідність для з`ясування дійсних правовідносин між сторонами призначення у справі судової експертизи, яка поряд з іншими доказами надасть йому можливість повно, всебічно та об`єктивно перевірити всі обставини справи, на які посилаються учасники та вирішити визначені ст. 237 ГПК України питання, що є необхідним для ухвалення законного та обґрунтованого судового рішення.

Положення ч. 4 ст. 99 ГПК України передбачено, що питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом.

Отже, з урахуванням принципу диспозитивності в господарському судочинстві сторони наділені правом запропонувати суду питання, які, на їх думку, мають бути поставлені перед експертом, але остаточне коло питань визначає суд.

Враховуючи викладене, оскільки доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, судова колегія погоджується з наявністю правових підстав для призначення судової експертизи у даній справі.

Згідно з п. 6 ч. 1 ст. 229 ГПК України провадження по справі зупиняється у випадках, встановлених п. 2 ч. 1 ст. 228 цього Кодексу - на час проведення експертизи.

Зупинення провадження у справі це тимчасове і повне припинення всіх процесуальних дій у справі, зумовлене настанням зазначених у законі причин, що перешкоджають подальшому руху судового процесу. Зупинення провадження у справі на час проведення судової експертизи є правом господарського суду відповідно п. 2 ч. 1 ст. 228 ГПК України.

З урахуванням вищевикладеного, доводи апеляційної скарги відхиляються колегією суддів як такі, що не знайшли свого підтвердження під час перегляду справи в апеляційному порядку та не спростовують правильних висновків суду першої інстанції.

При цьому суд апеляційної інстанції зазначає, що позивач не позбавлений права подати для розгляду суду першої інстанції клопотання щодо призначення у справі експертизи зразків підпису директора відповідача та технічної експертизи печатки підприємства відповідача за оригіналами документів, наявних саме у позивача.

Також відхиляються доводи апеляційної скарги щодо проведення судового засідання 16.05.2023 без участі представника позивача, а також не взятті до уваги та не зазначенні в ухвалі суду від 16.05.2023 заперечення позивача (№3-0-2-04/667 від 08.05.2023) щодо призначення комплексної почеркознавчої та технічної експертизи з наступних підстав.

Позивач АТ «Європейський промисловий банк» направив на адресу суду першої інстанції заперечення щодо призначення комплексної почеркознавчої та технічної експертизи, в якому просив, зокрема, у клопотаннях про призначення почеркознавчої та технічної експертиз по справі про стягнення заборгованості за кредитним договором в розмірі 339 904,06 доларів США відмовити.

Суд першої інстанції, при прийнятті оскаржуваної ухвали 16.05.2023, в судовому засіданні не вирішив питання щодо поданого заперечення, не врахував думку позивача щодо зупинення провадження у справі та призначення комплексної судової почеркознавчої та технічної експертизи документів, у зв`язку з відсутністю останнього в судовому засіданні 16.05.2023.

Відповідно до ч. 3 ст. 169 ГПК України заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлений, він встановлюється судом.

На підставі викладеного колегія суддів погоджується з доводами заявника апеляційної скарги про порушення судом ч. 3 ст. 169 ГПК України, оскільки господарським судом фактично не розглянуто подане заперечення щодо призначення комплексної почеркознавчої та технічної експертизи.

У частині 3 ст. 277 ГПК України перелічені випадки порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування судового рішення суду першої інстанції та ухвалення нового судового рішення.

В той же час, такої обов`язкової підстави для скасування судового рішення, як не розгляд господарським судом поданого стороною заперечення щодо призначення комплексної почеркознавчої та технічної експертизи частина 3 ст. 277 ГПК України не містить.

Відповідно до абз. 2 ч.2 ст. 277 ГПК України порушення норм процесуального права може бути підставою для скасування або зміни рішення, якщо це порушення призвело до неправильного вирішення справи.

Оскільки не розгляд судом заперечення позивача щодо призначення комплексної почеркознавчої та технічної експертизи не призвів до неправильного вирішення справи, то, відповідно, це порушення процесуального закону не може бути підставою для скасування ухвали місцевого господарського суду, якою правильно вирішено справу.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 10.02.2010 у справі "Серявін та інші проти України" зауважив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення. З урахуванням розглядуваних відносин, інші аргументи сторін по справі стосуються викладених та проаналізованих у рішенні обставин та доводів сторін, розширюють та доповнюють їх, не змінюючи сутність правовідносин та їх оцінку, надану судом, і, відповідно, не потребують окремої оцінки.

За викладених обставин, колегія суддів суду апеляційної інстанції вважає, що розглядаючи справу, суд першої інстанції дав оцінку наявним у справі доказам за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді в судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, правильно застосував норми матеріального і процесуального права (за виключенням не розгляду клопотання Відповідач про продовження строку на подання відзиву), що у відповідності до ст. 276 ГПК України є підставою для залишення апеляційної скарги без задоволення, а рішення суду - без змін

Таким чином, враховуючи зазначене, колегія суддів апеляційного господарського суду доходить висновку, що оскаржувана ухвала ґрунтується на всебічному, повному та об`єктивному розгляді всіх обставин справи, які мають суттєве значення для вирішення спору, відповідає нормам матеріального та процесуального права України, а доводи апеляційної скарги не спростовують висновку суду та не можуть бути підставою для його скасування або зміни.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 275 та статті 276 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

З огляду на вищенаведене, суд першої інстанції, розглядаючи клопотання, дав оцінку наданим сторонами доказам, правильно застосував норми матеріального і процесуального права, що у відповідності до ст. 276 ГПК України є підставою для залишення апеляційної скарги без задоволення, а ухвали суду - без змін.

Зважаючи на відмову у задоволенні апеляційної скарги, судові витрати, понесені у зв`язку із апеляційним оскарженням, згідно статті 129 Господарського процесуального кодексу України, покладаються на заявника у скарзі і відшкодуванню не підлягають.

Оскільки ухвала про призначення експертизи у справі, передбачена п.11 ч.1 ст.255 ГПК України, не відноситься до переліку ухвал, що можуть бути оскаржені після апеляційного перегляду в касаційному порядку за приписами п.2 ч.1 ст.287 ГПК України, то постанова апеляційного господарського суду не підлягає касаційному оскарженню.

Керуючись ст. ст. 269, 275, 276, 282, 283 ГПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства Європейський Промисловий Банк на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 16.05.2023 у справі №904/4328/22 - залишити без задоволення.

Ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 16.05.2023 у справі №904/4328/22 залишити без змін.

Судові витрати Акціонерного товариства Європейський Промисловий Банк за подання апеляційної скарги на ухвалу суду покласти на заявника апеляційної скарги.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та підлягає касаційному оскарженню виключно у випадках, передбачених ст.287 ГПК України.

Повний текст постанови виготовлено та підписано 07.07.2023.

Головуючий суддя О.Г. Іванов

Суддя С.Г. Антонік

Суддя О.В. Березкіна