УХВАЛА

05.07.2023Справа № 910/10832/20

Господарський суд міста Києва у складі головуючого судді Чинчин О.В., при секретарі судового засідання Бігмі Я.В., розглянув у відкритому судовому засіданні матеріали

за заявою про за позовом Державного підприємства "Завод 410 Цивільної авіації" відстрочення виконання постанови Північного апеляційного господарського суду від 28.07.2021 року у справі №910/10832/20 Товариства з обмеженою відповідальністю "Укрроскабель" (93100, Луганська обл., місто Лисичанськ, ВУЛИЦЯ МАЛИНОВСЬКОГО, будинок 13/1)
до проДержавного підприємства "Завод 410 Цивільної авіації" (03151, місто Київ, ПРОСПЕКТ ПОВІТРОФЛОТСЬКИЙ, будинок 94) стягнення 770 835, 44 грн.

Представники:

від Позивача: не з`явились;

від Відповідача (Заявника): Пирогівський В.В. (представник на підставі довіреності);

ВСТАНОВИВ

В липні 2020 року Товариство з обмеженою відповідальністю "Укрроскабель" (далі по тексту - ТОВ "Укрроскабель"; позивач) звернулось до господарського суду міста Києва з позовом до Державного підприємства "Завод 410 Цивільної авіації" (далі по тексту - ДП "Завод 410 Цивільної авіації"; відповідач) про стягнення 770 835, 44 грн, з яких: 531 203, 18 грн основного боргу; 63 440, 15 грн пені в розмірі 0, 1 відсотка вартості товарів за кожен день прострочення; 92 892, 54 грн пені за несвоєчасне виконання грошових зобов`язань; 23 392, 37 грн інфляційних втрат; 22 722, 98 грн; трьох процентів річних; 37 184, 22 грн штрафу за прострочення виконання зобов`язань за договором понад тридцять днів.

Рішенням Господарського суду міста Києва від 19.03.2021 у справі №910/10832/20 в задоволенні позову відмовлено повністю.

Постановою Північного апеляційного господарського суду від 28.07.2021 року рішення господарського суду міста Києва від 19.03.2021 у справі №910/10832/20 скасовано. Ухвалено нове рішення, яким позов задоволено частково. Стягнуто Державного підприємства "Завод 410 Цивільної авіації" на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Укрроскабель" 531 203, 18 грн основного боргу, 23 392, 37 грн інфляційний втрат, 6 344, 02 грн пені в розмірі 0,1 відсотка вартості товарів за кожен день прострочення, 9 289, 25 грн пені за несвоєчасне виконання грошових зобов`язань, 2 272, 30 грн трьох процентів річних, 11 562,53 грн судового збору за подання позовної заяви та 17 343, 80 грн судового збору за подання апеляційної скарги.

07.10.2021 року на виконання постанови Північного апеляційного господарського суду від 28.07.2021 року видано наказ.

23.06.2023 року через загальний відділ діловодства господарського суду (канцелярію) від Державного підприємства "Завод 410 Цивільної авіації" надійшла заява про відстрочення виконання постанови Північного апеляційного господарського суду від 28.07.2021 року у справі №910/10832/20.

Розпорядженням в.о. Керівника апарату Господарського суду міста Києва від 23.06.2023 року призначено повторний автоматичний розподіл справи №910/10832/20 у зв`язку з відпусткою судді Підченка Ю.О.

Відповідно до автоматичного розподілу справ Господарського суду міста Києва, справу №910/10832/20 передано до розгляду судді Чинчин О.В.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 26.06.2023 року розгляд Заяви Державного підприємства "Завод 410 Цивільної авіації" про відстрочення виконання постанови Північного апеляційного господарського суду від 28.07.2021 року у справі №910/10832/20 призначено на 05.07.2023 року.

04.07.2023 року через загальний відділ діловодства господарського суду (канцелярію) від Позивача надійшли заперечення на заяву.

В судове засідання 05.07.2023 року представник Заявника підтримав вимоги та доводи заяви, просив Суд її задовольнити. Представник Товариства з обмеженою відповідальністю "Укрроскабель" не з`явився, про поважні причини неявки суд не повідомив, про час та місце судового засідання був повідомлений належним чином, що підтверджується розміщенням оголошення на офіційному сайті Господарського суду міста Києва.

За таких обставин, незважаючи на те, що представник Товариства з обмеженою відповідальністю "Укрроскабель" в судове засідання не з`явився, Суд приходить до висновку, що неявка учасника судового спору не перешкоджає розгляду заяви по суті.

Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов висновку про відмову у задоволенні Заяви Державного підприємства "Завод 410 Цивільної авіації" про відстрочення виконання постанови Північного апеляційного господарського суду від 28.07.2021 року у справі №910/10832/20 з наступних підстав.

За приписами статті 124 Конституції України судові рішення ухвалюються судами іменем України і є обов`язковими до виконання на всій її території.

Відповідно до частини 1 статті 326 Господарського процесуального кодексу України судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, - і за її межами.

Виконання судового рішення здійснюється на підставі наказу, виданого судом, який розглядав справу як суд першої інстанції (ч. 1 ст. 327 Господарського процесуального кодексу України).

Згідно зі статтею 1 Закону України «Про органи та осіб, які здійснюють примусове виконання судових рішень і рішень інших органів» примусове виконання судових рішень і рішень інших органів (посадових осіб) покладається на органи державної виконавчої служби та у визначених Законом України «Про виконавче провадження» випадках - на приватних виконавців.

За приписами ст. 331 Господарського процесуального кодексу України, за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання.

Заява про встановлення або зміну способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення розглядається у десятиденний строк з дня її надходження у судовому засіданні з повідомленням учасників справи.

Підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочки або розстрочки виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує: 1) ступінь вини відповідача у виникненні спору; 2) стосовно фізичної особи - тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, її матеріальний стан; 3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

Розстрочення та відстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення такого рішення, ухвали, постанови.

При відстроченні або розстроченні виконання судового рішення суд може вжити заходів щодо забезпечення позову.

Про відстрочення або розстрочення виконання судового рішення, встановлення чи зміну способу та порядку його виконання або відмову у вчиненні відповідних процесуальних дій постановляється ухвала, яка може бути оскаржена. У необхідних випадках ухвала надсилається установі банку за місцезнаходженням боржника або державному виконавцю, приватному виконавцю.

Вказана норма визначає процесуальну можливість вирішення питань, пов`язаних із проблемами, що виникають під час виконання рішення господарського суду. У процесі виконання рішення ймовірне виникнення обставин, що ускладнюють виконання чи роблять його неможливим.

Відстрочка виконання рішення суду - це відтермінування у часі належного строку виконання рішення суду в цілому. Надання відстрочки судом полягає у визначенні нової конкретної, більш пізньої ніж первинна, дати, з настанням якої й після завершення строку відстрочки рішення має бути виконано повністю. При розгляді заяв щодо відстрочки виконання рішення необхідно виходити з міркувань доцільності та об`єктивної необхідності надання саме таких строків відтермінування виконання рішення в цілому; наявність підстави для відтермінування має бути доведена боржником. Строки такого відтермінування знаходяться у прямій залежності від обставин, що викликають необхідність надання додаткового строку до повного виконання рішення суду. Надання відстрочки виконання рішення суду не може створювати занадто або безпідставно привілейовані умови для боржника.

Аналогічна правова позиція була наведена зокрема у постанові Верховного Суду від 21.02.2019 у справі № 2-54/08; провадження № 61-15140св18.

Вирішуючи питання про відстрочку/розстрочку виконання рішення, зміну способу і порядку виконання рішення, господарський суд повинен враховувати матеріальні інтереси сторін, їх фінансовий стан, ступінь вини відповідача у виникненні спору, наявність інфляційних процесів у економіці держави та інші обставини справи.

При винесенні ухвали про відстрочку виконання рішення суд бере до уваги не тільки доводи відповідача про те, що виконання судового рішення може привести боржника до стану, який унеможливить здійснення ним господарської діяльності, а й матеріальний інтерес позивача та ступінь вини боржника (відповідача) у виникненні спору, а також той факт, що важке фінансове становище відповідача утворилось внаслідок його власної господарської діяльності, а не в силу якихось об`єктивних, незалежних від відповідача обставин.

Отже, передумовою для надання відстрочки виконання рішення є встановлення виняткових обставин, що ускладнюють чи роблять неможливим його виконання.

При цьому положення Господарського процесуального кодексу України не містять визначеного переліку обставин, які свідчать про неможливість виконання рішення чи ускладнюють його виконання, з огляду на що, суд повинен оцінити докази, які підтверджують зазначені обставини, за правилами статті 86 цього Кодексу, відповідно до якої суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Крім того, у зв`язку з тим, що розстрочка/відстрочка продовжує період відновлення порушеного права стягувача, при її наданні, суди в цілях вирішення питання про можливість її надання, а також визначення строку продовження виконання рішення суду, повинні враховувати закріплені в нормах матеріального права, і, перш за все, у Європейській конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, що є частиною національного законодавства, допустимі межі надання розстрочки/відстрочки виконання судового рішення.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях зазначає, що межі виправданої затримки виконання рішення суду залежать, зокрема, від складності виконавчого провадження, суми та характеру, що визначено судом. Стосовно системності виконання Європейський суд підкреслює, що присудження грошових коштів не надає пом`якшення у виконавчому провадженні, а отже сама можливість надання розстрочки/відстрочки виконання судового акту повинна носити виключний характер. Обставини, які зумовлюють надання розстрочки/відстрочки виконання рішення суду повинні бути об`єктивними, непереборними, іншими словами - виключними обставинами, що ускладнюють вчасне виконання судового рішення.

Так, у п. 40 рішення від 17.05.2005 у справі "Чіжов проти України" Суд зазначив, що затримка у виконанні рішення не повинна бути такою, що порушує саму сутність права, яке захищається п. 1 ст. 6 Конвенції. На державі лежить позитивне зобов`язання організувати систему виконання рішень таким чином, щоб гарантувати виконання без жодних невиправданих затримок, і так, щоб ця система була ефективною як в теорії, так і на практиці.

Із підстав, умов та меж надання розстрочки виконання судового рішення слідує, що безпідставне надання відстрочки чи розстрочки без обґрунтованих на те мотивів, без дотримання балансу інтересів стягувача та боржника порушує основи судового рішення, яке ухвалене іменем України, позбавляє кредитора можливості захистити свої права, знижує авторитет судового рішення, а тому таке судове рішення не може вважатися законним та справедливим.

Отже, питання щодо надання розстрочення/відстрочення виконання рішення суду повинно вирішуватися господарськими судами із дотриманням балансу інтересів сторін, які приймають участь у справі.

Необхідною умовою задоволення заяви про надання відстрочки виконання рішення суду є з`ясування факту дотримання балансу інтересів сторін, оцінки доводів боржника та заперечень кредитора, зокрема, й щодо його фінансового стану. При цьому, суд повинен врахувати можливі негативні наслідки для боржника при виконанні рішення у встановлений строк, але, перш за все, повинен врахувати такі ж наслідки і для стягувача при затримці виконання рішення.

Подібна за своїм змістом правова позиція викладена в постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 21.01.2020 у справі №910/1180/19 та від 03.09.2020 у справі №905/30/16.

Особа, яка подала заяву про відстрочку/розстрочку виконання рішення, повинна довести наявність обставин, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим у даній справі, а також повідомити суд, що така обставина зникне за час на який здійснена відстрочка виконання рішення.

Згідно зі статтями 73, 74 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Обов`язок із доказування слід розуміти як закріплену в процесуальному та матеріальному законодавстві міру належної поведінки особи, що бере участь у судовому процесі, із збирання та надання доказів для підтвердження свого суб`єктивного права, що має за мету усунення невизначеності, яка виникає в правовідносинах у разі неможливості достовірно з`ясувати обставини, які мають значення для справи.

Розглянувши наведені в обґрунтування Заяви про відстрочення виконання судового рішення доводи Заявника, суд вважає, що такі доводи не свідчать про наявність будь-якого виняткового випадку, що обумовлює об`єктивні ускладнення при виконанні судового рішення, чи робить його виконання неможливим.

Судом враховано, що відповідно до п. 10-2 Закону України "Про виконавче провадження" зупиняється у період дії воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, вчинення виконавчих дій у виконавчих провадженнях з виконання рішень (крім рішень за позовами фізичних осіб про стягнення заробітної плати, грошового забезпечення військовослужбовців, його перерахунку, щодо забезпечення військовослужбовців житлом), зокрема, боржниками за якими є підприємства оборонно-промислового комплексу, визначені в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 04.02.2023 № 101 затверджено порядок визначення підприємств оборонно-промислового комплексу, які є боржниками у виконавчих провадженнях, вчинення виконавчих дій за якими зупиняється у період воєнного стану.

Згідно з пунктом 3 вказаного порядку, перелік підприємств, які є боржниками у виконавчих провадженнях, вчинення виконавчих дій за якими зупиняється у період воєнного стану (далі - перелік), визначається Мінстратегпромом.

Відповідно до наданого заявником наказу Міністерства з питань стратегічних галузей промисловості України № 43 від 14.03.2023, Державне підприємство "Завод 410 ЦА" включено до переліку підприємств, які є боржниками у виконавчих провадженнях, вчинення виконавчих дій за якими зупиняється у період воєнного стану.

Таким чином, на період дії воєнного стану підлягають зупиненню виконавчі провадження, по яким відповідач виступає боржником.

При цьому Суд зазначає, що під час розгляду заяв про відстрочку/розстрочку виконання судового рішення господарський суд також повинен враховувати інтереси кредитора. Так, за письмовими поясненнями Товариства з обмеженою відповідальністю "Укрроскабель" від 04.07.2023 року, останнє заперечувало щодо відстрочки виконання рішення.

За таких обставин, враховуючи приписи чинного законодавства України, фактичні обставини справи, матеріальні інтереси обох сторін, їх фінансовий стан, господарський суд приходить до висновку, що заява Державного підприємства "Завод 410 Цивільної авіації" про відстрочення виконання постанови Північного апеляційного господарського суду від 28.07.2021 року у справі №910/10832/20 не підлягає задоволенню.

Враховуючи вищевикладене та керуючись статтями 233, 234, 235, 331 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва, -

ПОСТАНОВИВ

1. У задоволенні заяви Державного підприємства "Завод 410 Цивільної авіації" про відстрочення виконання постанови Північного апеляційного господарського суду від 28.07.2021 року у справі №910/10832/20 - відмовити.

2. Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення та може бути оскаржена в апеляційному порядку до Північного апеляційного господарського суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 10 днів з дня її підписання.

Дата підписання та складання повного тексту ухвали: 07 липня 2023 року.

Суддя О.В. Чинчин