ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

"04" липня 2023 р.м. Одеса Справа № 916/2001/23

Господарський суд Одеської області у складі судді Цісельського О.В.,

дослідивши матеріали зустрічної позовної заяви (вх. № 3241/23 від 29.06.2023)

за позовом: Фізичної особи-підприємця Кривенко Сергія Олександровича ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 )

до відповідачів: 1) Фізичної особи-підприємця Зарічанського Андрія Андрійовича ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 );

2) ОСОБА_1 ( АДРЕСА_3 )

про визнання недійсним договору,

у справі № 916/2001/23

за позовом: Фізичної особи-підприємця Зарічанського Андрія Андрійовича ( АДРЕСА_2 )

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_3 )

до відповідачів: 1) Фізичної особи-підприємця Кривенко Сергія Олександровича ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 );

2) Державної організації «Український національний офіс інтелектуальної власності та інновацій» (01601, м. Київ, вул. Глазунова, буд. 1, )

про визнання заявки про реєстрацію знака на товари та послуги, такою, що не відповідає умовам надання правової охорони та визнання недійсним та скасування рішення про реєстрацію знака на товари та послуги (торгівельної марки),

ВСТАНОВИВ:

Фізична особа-підприємець Зарічанський Андрій Андрійович звернувся до Господарського суду Одеської області із позовом до Фізичної особи-підприємця Кривенко Сергія Олександровича та Державної організації «Український національний офіс інтелектуальної власності та інновацій», в якому просить суд:

- визнати комбіноване позначення «Яхта», заявлене у заявці № m202113302 від 02.06.2021 про реєстрацію знака для товарів і послуг (торговельної марки) таким, що не відповідає умовам надання правової охорони;

- визнати незаконним та скасувати рішення Державної організації «Український національний офіс інтелектуальної власності та інновацій» від 07.04.2023 № 66295/ЗМ/23 про реєстрацію знака для товарів і послуг (торговельної марки) за заявкою № m202113302 від 02.06.2021.

26.05.2023 ухвалою Господарського суду Одеської області прийнято позовну заяву (вх.№2070/23 від 12.05.2023) до розгляду та відкрито провадження у справі № 916/2001/23. Постановлено розглядати справу № 916/2001/23 за правилами загального позовного провадження та підготовче засідання призначено на "15" червня 2023 року об 11:40 год. Даною ухвалою суду залучено до участі у справі ОСОБА_1 в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача.

15.06.2023 у підготовчому засіданні по справі № 916/2001/23 судом проголошено протокольну ухвалу про перерву до "29" червня 2023 року о 14:20 год.

29.06.2023 у підготовчому засіданні по справі № 916/2001/23 судом проголошено протокольну ухвалу про перерву до "12" липня 2023 року о 14:00 год.

Між тим, 29.06.2023 до суду надійшла зустрічна позовна заява Фізичної особи-підприємця Кривенко Сергія Олександровича до Фізичної особи-підприємця Зарічанського Андрія Андрійовича та ОСОБА_1 , відповідно до якої позивач за зустрічним позовом просить суд визнати недійсним договір про створення за замовленням похідного графічного твору-логотип «Яхта» в електронній формі від 19.03.2014, що укладений між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

Зустрічні позовні вимоги ФОП Кривенко С.О. обґрунтовує тим, що саме він виступав замовником спірного логотипу комплексу «Яхта» та безпосередньою особою, яка надавала технічні завдання щодо виготовлення такого логотипу Молчанову Є,В. (особі, яка створила зазначений логотип), після чого останній передав зазначені авторські права саме Кривенко С.О., який здійснив оплату вартості виготовлення відповідного логотипу.

Відповідно до ч.ч.1, 2, 4, 5 ст.180 ГПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 162, 164, 172, 173 цього Кодексу. До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною четвертою цієї статті, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу.

Суд, дослідивши матеріали зустрічної позовної заяви, зазначає наступне.

Залишення позовної заяви без руху - це тимчасовий захід, який застосовується судом з метою усунення позивачем недоліків позовної заяви та дотримання порядку її подання, визначеного Господарським процесуальним кодексом України.

Вимоги до позовної заяви, викладені у статті 162 та статті 164 Господарського процесуального кодексу України.

Згідно п. 2 ч. 3 ст. 162 ГПК України - позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу).

Під час дослідження змісту зустрічної позовної заяви, судом встановлено, що відповідно до змісту позовної заяви, поданої у цій справі, позивач у вступній її частині визначив відповідачем-2 ОСОБА_1 , проте не зазначив її реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України.

Окрім того, частиною 1 статті 172 ГПК України встановлено, що позивач, особа, яка звертається з позовом в інтересах іншої особи, зобов`язані до подання позовної заяви надіслати учасникам справи її копії та копії доданих до неї документів листом з описом вкладення.

Пунктом 1 частини 1 статті 164 ГПК України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів.

Відповідно до вимог ст.1 Закону України «Про поштовий зв`язок» оператор поштового зв`язку (оператор) - суб`єкт підприємницької діяльності, який в установленому законодавством порядку надає послуги поштового зв`язку. Частинами 1,2 ст. 13 цього Закону визначено, що саме оператори надають користувачам послуги поштового зв`язку відповідно до законодавства України та провадять іншу підприємницьку діяльність в установленому законом порядку. Послуги поштового зв`язку надаються на договірній основі згідно з Правилами надання послуг поштового зв`язку, що затверджуються Кабінетом Міністрів України, та повинні відповідати встановленим нормам якості.

Відповідно до ч.6 ст.8 Закону Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сфері зв`язку та інформатизації затверджено Порядок ведення єдиного державного реєстру операторів поштового зв`язку. З урахуванням цього порядку єдиний державний реєстр операторів поштового зв`язку - електронна база даних, що містить інформацію про суб`єктів господарювання, які мають право надавати визначені ними у повідомленні послуги поштового зв`язку. П.7 Порядку ведення єдиного державного реєстру операторів поштового зв`язку встановлено, що суб`єкт господарювання, який є оператором поштового зв`язку, здійснює свою діяльність із дотриманням Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05 березня 2009 року № 270, та направляє до НКРЗІ повідомлення відповідно до цього Порядку.

Судом досліджено надані позивачем докази відправлення відповідачам копії позовної заяви та копії доданих до неї документів та встановлено, що накладні надано та підписано кур`єрскою службою «KisExpres»

За змістом пункту 2 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України № 270 від 05.03.2009, реєстрованим поштовим відправленням є поштове відправлення, яке приймається для пересилання з видачею розрахункового документа, пересилається з приписуванням до супровідних документів та вручається одержувачу під розписку. При цьому, розрахунковим документом є документ, встановленої відповідно до Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг», форми та змісту (касовий чек, розрахункова квитанція тощо), що підтверджує надання послуг поштового зв`язку.

Пунктом 61 «Правил надання послуг поштового зв`язку» передбачено, що у разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв`язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові. На примірнику опису, що видається відправникові, працівник поштового зв`язку повинен зазначити номер поштового відправлення.

За змістом положень вищевказаних Правил, доказом, що підтверджує прийняття оператором поштового зв`язку поштового відправлення для пересилання - є виданий ним відправникові розрахунковий документ встановленої форми, разом з тим, опис вкладення є підтвердженням того, які саме документи вкладені до поштового відправлення.

Тобто, належними доказами надсилання відповідачу копії позовної заяви та доданих до неї документів є розрахунковий документ (касовий чек, розрахункова квитанція тощо), виданий відправникові оператором поштового зв`язку при прийнятті реєстрованого поштового відправлення для пересилання та опис вкладення до цього листа із зазначенням номеру поштового відправлення, з якого вбачається які саме документи направлені на адресу відповідачів.

Як доказ надсилання відповідачам копії позовної заяви та доданих до неї документів позивачем за зустрічним позовом до позовної заяви додані кур`єрські накладні від 27.06.2023, які суд не приймає в якості доказів відповідного направлення.

Відтак, позивачем у підтвердження надіслання відповідачам за зустрічним позовом копії позовної заяви та копій доданих до неї документів не надано обов`язкового документу, а саме - розрахункового документу (касовий чек, розрахункова квитанція тощо), виданого відправникові оператором поштового зв`язку при прийнятті реєстрованого поштового відправлення для пересилання та опису вкладення, який містив би перелік об`єктів відправлення та номер поштового відправлення, що не дає суду можливості пересвідчитись в тому, що сторонам були надіслані саме зустрічна позовна заява та додані до неї документи, що в свою чергу, є порушенням вимог ст. 164 Господарського процесуального кодексу України.

Отже, позивачем за зустрічним позовом не надано належних доказів, які підтверджують відправлення іншим учасникам справи копії зустрічної позовної заяви і доданих до неї документів, тому, суд дійшов висновку, що позивачем не дотримано вимог п.1 ч. 1 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України та ст.172 Господарського процесуального кодексу України.

Окрім того, згідно статті 14 Господарського процесуального кодексу України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у господарських справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Частиною другою статті 164 Господарського процесуального кодексу України визначено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до статті 10 Конституції України державною мовою в Україні є українська мова.

Приписами ст. 12 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» та ст. 10 ГПК України передбачено, що судочинство і діловодство в судах України проводяться державною мовою. Суди забезпечують рівність прав громадян у судовому процесі за мовною ознакою. Учасники судового процесу, які не володіють або недостатньо володіють державною мовою, мають право робити заяви, надавати пояснення, виступати в суді і заявляти клопотання рідною мовою або мовою, якою вони володіють, користуючись при цьому послугами перекладача в порядку, встановленому цим Кодексом.

Згідно ст. 1 Закону України «Про забезпечення функціонування української мови як державної», що набрав чинності 16.07.2019, встановлено, що єдиною державною (офіційною) мовою в Україні є українська мова. Статус української мови як єдиної державної мови зумовлений державотворчим самовизначенням української нації. Державний статус української мови є невіддільним елементом конституційного ладу України як унітарної держави. Статус української мови як єдиної державної мови в Україні визначається виключно Конституцією України. Порядок функціонування і застосування державної мови визначається виключно законом.

Частиною 1, частиною 6 ст. 13 Закону України «Про забезпечення функціонування української мови як державної» визначено, що мовою нормативно-правових актів і актів індивідуальної дії, діловодства і документообігу органів державної влади, органів влади Автономної Республіки Крим та органів місцевого самоврядування є державна мова. Органи державної влади, органи влади Автономної Республіки Крим та органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації державної і комунальної форм власності беруть до розгляду документи, складені державною мовою, крім випадків, визначених законом.

Згідно ст. 14 Закону України «Про забезпечення функціонування української мови як державної» у судах України судочинство провадиться, а діловодство здійснюється державною мовою. У судовому процесі може застосовуватися інша мова, ніж державна, у порядку, визначеному процесуальними кодексами України та Законом України «Про судоустрій і статус суддів». Суди ухвалюють рішення та оприлюднюють їх державною мовою у порядку, встановленому законом. Текст судового рішення складається з урахуванням стандартів державної мови.

З матеріалів позовної заяви суд встановив, що позовна заява складена українською мовою. Водночас деякі додатки (письмові докази), які за формою є документами правового характеру та посвідчують обставини виникнення спірних правовідносин, складені російською мовою та подані без перекладу на українську мову, а також наявні копії документів, які не є придатними до читання.

Наказом Державної судової адміністрації України № 814 від 20.08.2019 з метою вдосконалення порядку ведення діловодства в місцевих та апеляційних судах України затверджено Інструкцію з діловодства в місцевих та апеляційних судах України. Так, статтею 1 вказаної Інструкції визначено, що вхідна кореспонденція це документи, а також судові справи й матеріали, що надходять до суду. Статтею 8 Інструкції передбачено, що у діловодстві суду можуть використовуватися вхідні документи, викладені іноземною мовою, забезпечені перекладом відповідно до вимог чинного законодавства.

Відповідно до пункту 12 частини 1 статті 34 Закону України «Про нотаріат» нотаріуси засвідчують вірність перекладу документів з однієї мови на іншу.

Згідно з ст. 79 Закону України «Про нотаріат» від 02 вересня 1993 року, нотаріус засвідчує вірність перекладу документа з однієї мови на іншу, якщо він знає відповідні мови. Якщо нотаріус не знає відповідних мов, переклад документа може бути зроблено перекладачем, справжність підпису якого засвідчує нотаріус.

Відповідно до пункту 7 глави 8 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5, у разі якщо документи, що посвідчуються, видаються або засвідчуються, викладені на двох і більше окремих аркушах, вони повинні бути з`єднані у спосіб, що унеможливлює їх роз`єднання без порушення їх цілісності, із зазначенням кількості прошитих (прошнурованих), пронумерованих і скріплених аркушів, з проставлянням підпису та печатки нотаріуса.

Враховуючи викладене, а також беручи до уваги положення ч. 1 ст. 10 ГПК України та ч. 1 ст. 12 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суд зауважує, що докази надані до заяви повинні бути подані державною (українською) мовою.

З метою дотримання вимог статті 10 Конституції України, статті 14 Закону України «Про забезпечення функціонування української мови як державної», статті 12 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», статті 10 Господарського процесуального кодексу України, а також з метою встановлення дійсного змісту письмових доказів, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, суддя дійшов висновку, що додані до позовної заяви додатки, які викладені російською мовою, необхідно надати в придатному для читання вигляді, перекласти на державну мову та засвідчити вірність перекладу цих документів нотаріально.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З врахуванням викладеного, суд дійшов висновку, що Фізичною особою-підприємцем Кривенко Сергієм Олександровичем при зверненні до господарського суду з поданою зустрічною позовною заявою не виконано вимоги ч. 3 ст. 162 та ст. 164 Господарського процесуального кодексу України, що відповідно до приписів ч. 1 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України є підставою для залишення зустрічної позовної заяви без руху з наданням строку для усунення вказаних недоліків.

Керуючись ст.ст. 162, 164, 174, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Зустрічну позовну заяву Фізичної особи-підприємця Кривенка Сергія Олександровича (вх. №3241/23 від 29.06.2023) - залишити без руху.

2. Встановити Фізичній особі-підприємцю Кривенку Сергію Олександровичу строк для усунення недоліків зустрічної позовної заяви протягом семи днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

3. Зобов`язати Фізичну особу-підприємця Кривенко Сергія Олександровича, у разі подання заяви про усунення недоліків позову, надати суду докази надсилання відповідачу заяви про усунення недоліків зустрічної позовної заяви вх. №3241/23 від 29.06.2023.

4. Роз`яснити Фізичній особі-підприємцю Кривенко Сергію Олександровичу, що за змістом ч.4 ст.174 ГПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Інформацію по справі, що розглядається можна отримати на сторінці суду на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: http://od.arbitr.gov.ua

Ухвала набрала законної сили 04.07.2023 року та окремо від рішення суду не підлягає оскарженню.

Суддя О.В. Цісельський