ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

"04" липня 2023 р. Справа № 911/2751/22

Господарський суд Київської області у складі судді Яреми В.А.,

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Виробнича фабрика «Сімі»

до Бінівської Любові Василівни

про стягнення 8 165,17 гривень

представники сторін у справі не з`явилися

встановив:

26.12.2022 через канцелярію Господарського суду Київської області надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «Виробнича фабрика «Сімі» до Фізичної особи-підприємця Бінівської Любові Василівни про стягнення 8 165,17 гривень, з яких: 5 306,50 грн основного боргу, 1 437,33 грн пені, 625,37 грн 18% річних та 795,97 грн штрафу.

Водночас, як слідує з відомостей Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, діяльність Фізичної особи-підприємця Бінівської Любові Василівни (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ) припинено 10.05.2022.

Згідно змісту вказаного вище позову, позивач зазначив, що в період дії укладеного між сторонами договору купівлі-продажу № 1026/21 від 15.11.2021 позивач здійснював поставку товару, а відповідач здійснив частковий розрахунок, внаслідок чого заборгованість відповідача складає 5 306,50 грн, а відповідно неоплаченими є накладні:

- № 2508 від 10.02.2022 на суму 2 935,50 грн;

- № 2509 від 10.02.2022 на суму 560,00 грн;

- № 2630 від 14.02.2022 на суму 330,00 грн;

- № 2715 від 15.02.2022 на суму 531,00 грн;

- № 2716 від 15.02.2022 на суму 950,00 грн.

Господарський суд Київської області ухвалою від 27.12.2022 у цій справі залишив позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Виробнича фабрика «Сімі» без руху, постановив усунути виявлені недоліки протягом десяти днів з дня вручення зазначеної ухвали.

23.01.2023 через канцелярію Господарського суду Київської області від Товариства з обмеженою відповідальністю «Виробнича фабрика «Сімі» надійшла заява про усунення недоліків.

Господарський суд Київської області ухвалою від 01.02.2023 у справі № 911/2751/22, зокрема, прийняв до розгляду позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Виробнича фабрика «Сімі» та відкрив провадження у справі, розгляд якої постановив здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами, без проведення судового засідання.

Господарський суд Київської області ухвалою від 24.03.2023 призначив розгляд справи № 911/2751/22 в порядку спрощеного провадження в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін на 10.04.2023.

Господарський суд Київської області ухвалами від 10.04.2023 та 01.05.2023 у справі № 911/2751/22 відкладав судові засідання на 01.05.2023 та 23.05.2023 відповідно, а також визнавав явку представника позивача в ці судові засідання обов`язковою.

Господарський суд Київської області ухвалою від 23.05.2023 у справі № 911/2751/22 відклав судове засідання на 06.06.2023.

Господарський суд Київської області ухвалою від 06.06.2023 у справі № 911/2751/22 відклав судове засідання на 04.07.2023, витребував в позивача пояснення щодо ідентифікації особи, яка підписала видаткові накладні № 2508 від 10.02.2022, № 2509 від 10.02.2022, № 2630 від 14.02.2022, № 2716 від 15.02.2022, № 2715 від 15.02.2022 та підтвердження правомочностей цієї особи та визнав явку представника позивача в судове засідання обов`язковою.

03.07.2023 через підсистему «Електронний суд» від позивача надійшла заява про залишення позову без розгляду, згідно якої останній просить суд залишити позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Виробнича фабрика «Сімі» без розгляду на підставі п. 5 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України.

У судове засідання 04.07.2023 представники сторін у справі не з`явилися, про причини неявки суд не повідомили.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) суд залишає позов без розгляду, якщо, зокрема, позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Як вбачається із цієї норми, вказане право позивача може бути реалізоване ним лише до початку розгляду справи по суті та є абсолютним, тобто не залежить від мотивів позивача чи волі інших сторін у справі.

Відповідно до ч 2. ст. 252 ГПК України розгляд справи по суті в порядку спрощеного провадження починається з відкриття першого судового засідання або через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі, якщо судове засідання не проводиться.

Із змісту протоколу судового засідання від 23.05.2023 у справі № 911/2751/22 вбачається, що головуючий суддя оголосив судове засідання відкритим, а отже, розпочався розгляд справи по суті.

Таким чином позивач мав скористатися своїм правом на подання до суду заяви про залишення позовної заяви без розгляду до 23.05.2023, однак, як вже зазначалось, означена заява надійшла до суду засобами електронного зв`язку від позивача лише 03.07.2023.

Отже суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання позивача про залишення позовної заяви без розгляду на підставі п. 5 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України.

Приписами ч. 4 ст. 202, п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України визначено, що у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Суд залишає позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Приписами ст. 42 ГПК України встановлено, що учасники справи мають право, зокрема, брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом, і разом з тим вони зобов`язані з`явитися за викликом суду в судове засідання, якщо їх явка визнана обов`язковою.

Об`єднана палата Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду у постанові від 13.09.2019 у справі № 916/3616/15 дійшла висновку про те, що положення ч. 4 ст. 202 та п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України не пов`язують залишення позовної заяви без розгляду з необхідністю надання судом оцінки можливості вирішення спору за відсутності представника позивача, який не з`явився на виклик суду, не повідомив про причини неявки, був належним чином повідомлений про призначення справи до розгляду. Наведене, однак, не стосується випадків, коли позивач подав заяву про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору. Тобто оцінка можливості вирішення спору по суті за відсутності представника позивача має обов`язково надаватись судами у разі, якщо позивач не з`явився на виклик суду, але звернувся із заявою про розгляд цієї справи за його відсутності.

Також об`єднана палата Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду у постанові від 05.06.2020 зі справи № 910/16978/19 виклала висновок щодо застосування п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України, вказавши, зокрема, що правом на залишення позову без розгляду суд наділений у разі неявки належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і якщо його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи, навіть у тих випадках, коли його явка визнана судом необов`язковою і наслідки неявки не роз`яснювалися.

У разі відсутності у позивача наміру брати участь у судовому засіданні приписами статей 202, 226 ГПК України передбачено подання позивачем заяви про розгляд справи за його відсутності. Тобто право позивача як особи, яка подала позов та зацікавлена в його розгляді, не бути присутнім у судовому засіданні кореспондується з обов`язком такої особи подати до суду відповідну заяву про розгляд справи за її відсутності.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 05.06.2020 у справі № 910/16978/19, від 16.10.2020 у справі № 910/8816/19, від 02.12.2022 у справі № 910/12184/20.

Викладене, а також системний аналіз змісту ч. 4 ст. 202 та п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України свідчить про те, що процесуальним наслідком неявки позивача в судове засідання є залишення позову без розгляду.

Залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду господарським судом справи без прийняття рішення суду по суті спору у зв`язку з виявленням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому, наслідком якої є можливість повторного звернення до суду з тотожним позовом.

Враховуючи системно-логічний зв`язок положень ч. 4 ст. 202 та п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України слідує, що правове значення для прийняття судом рішення про залишення позову без розгляду з підстави нез`явлення позивача у судове засідання, передбаченої цими нормами процесуального права, має одночасна наявність таких обставин, так звані умови для залишення позову без розгляду у випадку неявки позивача в судове засідання:

1) належне повідомлення судом позивача про час і місце судового засідання;

2) неявка позивача в судове засідання або неповідомлення позивачем суду причин його неявки в судове засідання;

3) неподання позивачем суду заяви про розгляд справи за його відсутності.

При цьому, суд може розглянути можливість вирішення спору за відсутності позивача (з`ясувати, чи не перешкоджає нез`явлення позивача вирішенню спору) лише якщо від позивача надійшло клопотання про такий розгляд (про розгляд справи за відсутності позивача). У разі, якщо від позивача до суду не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд не має права розглядати справу, а тому не зобов`язаний надавати оцінку наявності такої можливості.

Якщо нез`явлення позивача перешкоджає вирішенню спору (якщо розгляд справи за відсутності позивача неможливий), суд, не зважаючи на заяву позивача про розгляд справи за його відсутності, позбавлений права розглянути справу по суті. У разі, якщо суд визнав явку позивача обов`язковою до подання позивачем клопотання про розгляд справи за його відсутності, то суд, не зважаючи на це клопотання, зобов`язаний залишити позов без розгляду. У разі, якщо до подання такого клопотання, суд не визнавав явку позивача обов`язковою, у такому випадку суд повинен повідомити позивача про те, що розгляд справи за його відсутності є неможливими та визнати його явку обов`язковою, вирішити питання про відкладення або перерву в судовому засіданні та у разі нез`явлення позивача в наступне судове засідання залишити позов без розгляду.

Аналогічний правовий висновок викладено в постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 18.11.2022 у справі № 905/458/21.

З огляду на послідовну та сталу правову позицію Верховного Суду, а також відсутність в матеріалах справи клопотання позивача про розгляд справи за відсутності представника Товариства з обмеженою відповідальністю «Виробнича фабрика «Сімі», оцінивши можливість вирішення спору по суті за відсутності представника позивача, суд дійшов таких висновків.

Звертаючись до Господарського суду Київської області із позовною заявою, на підтвердження виникнення заборгованості у фізичної особи-підприємця Бінівської Любові Василівни позивачем долучено до матеріалів справи копії видаткових накладних № 2508 від 10.02.2022, № 2509 від 10.02.2022, № 2630 від 14.02.2022, № 2716 від 15.02.2022 та № 2715 від 15.02.2022.

При підготовці справи до розгляду судом було встановлено, що підпис отримувача товару за вказаними видатковими накладними візуально відрізняється від підпису фізичної особи-підприємця Бінівської Любові Василівни в договорі купівлі-продажу № 1026/21 від 15.11.2021 та уповноваженої особи - адміністратора Василенко Яни Володимирівни в додатковій угоді до договору № 1026/21 від 15.11.2021, що унеможливлює ідентифікацію особи, яка підтвердила отримання товару за видатковими накладними, у зв`язку з чим суд ухвалою від 06.06.2023 витребував у позивача пояснення щодо ідентифікації особи, яка підписала видаткові накладні № 2508 від 10.02.2022, № 2509 від 10.02.2022, № 2630 від 14.02.2022, № 2716 від 15.02.2022, № 2715 від 15.02.2022 та підтвердження правомочностей цієї особи.

З огляду на вказане, мета виклику у судове засідання представника позивача полягала в необхідності суду з`ясувати правові підстави позову шляхом ідентифікації особи, яка підписала означені видаткові накладні.

Отже відсутність представника позивача у судовому засіданні унеможливила з`ясування наведених питань, що відповідно перешкоджає вирішенню спору у зазначеній справі за відсутності представника позивача у судовому засіданні.

Проаналізувавши положення ч. 4 ст. 202 та п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України, суд зазначає про те, що зазначені норми процесуального права не передбачають можливості інших варіантів дій суду, окрім залишення позовної заяви без розгляду. Формулювання «суд залишає позов без розгляду», що міститься у ч. 4 ст. 202 ГПК України, та формулювання «суд залишає позов без розгляду», що міститься у п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України, виражає імперативну вказівку суду щодо заборони продовження розгляду справи та завершення судового провадження без винесення рішення.

З огляду на викладене, суд зазначає про те, що повноваження суду залишити позов без розгляду, передбачені цими нормами процесуального права відносяться до імперативних, тоді як господарський суд, розглядаючи господарські справи, зобов`язаний вчиняти лише ті процесуальні дії та ухвалювати ті процесуальні рішення, які прямо встановлені процесуальним законом, і не може посилатися на те, що у процесуальному законі відсутня пряма чи «імперативна» заборона на вчинення певної процесуальної дії чи ухвалення певного процесуального рішення у вигляді формулювання, що суд не має права продовжити розгляд справи, якщо позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Отже, положення ч. 4 ст. 202 та п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України є імперативними, що означає те, що відповідно до цих норм процесуального права у разі неявки позивача в судове засідання за умови, що він був належним чином повідомлений про час і місце судового засідання, не повідомив суд про причини його неявки та не надав суду заяви про розгляд справи за його відсутності, суд має імперативний процесуальний обов`язок залишити позов без розгляду.

Копію ухвали Господарського суду Київської області від 06.06.2023 у справі № 911/2751/22 надіслано позивачу на його юридичну адресу згідно наявних в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань відомостей, про що свідчить наявне в матеріалах справи рекомендоване поштове повідомлення про вручення № 311.

Також означену ухвалу надіслано представнику позивача на вказану ним в матеріалах справи адресу електронної пошти, про що свідчить наявна в матеріалах справи довідка від 08.06.2023.

Так, враховуючи надіслання позивачу та його представнику копій ухвал на юридичну адресу згідно наявних в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань відомостей та вказану ними в матеріалах справи адресу електронної пошти, суд дійшов висновку, що повідомлення позивача про дату, час і місце судового засідання слід вважати належним та таким, що здійснено з дотриманням вимог статей 121, 122, 242 ГПК України.

Поряд з тим позивачем не подано до суду жодних заяв, клопотань, повідомлень тощо про поважність причин неявки позивача в судове засідання, як і заяв про розгляд справи за відсутності представника Товариства з обмеженою відповідальністю «Виробнича фабрика «Сімі».

Враховуючи викладене, наявні в матеріалах справи докази належного повідомлення позивача про розгляд справи, відсутність заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Виробнича фабрика «Сімі» про розгляд справи без участі його представника, а також неявку представника позивача в судове засідання, тоді як його неявка перешкоджає вирішенню спору у цій справі, суд дійшов висновку про залишення без розгляду позову Товариства з обмеженою відповідальністю «Виробнича фабрика «Сімі» до Бінівської Любові Василівни про стягнення 8 165,17 гривень в порядку п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України.

Суд звертає увагу позивача, що:

- відповідно до приписів ч. 4 ст. 226 ГПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення обставин, що були підставою для залишення позову без розгляду, має право звернутись до суду повторно;

- відповідно до ч. 2 ст. 226 ГПК України, п. 4 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» про залишення позову без розгляду постановляється ухвала, в якій вирішуються питання про розподіл між сторонами судових витрат, про повернення судового збору з бюджету. Сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).

Керуючись ст. 202, 226, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

постановив:

Залишити без розгляду позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Виробнича фабрика «Сімі» до Бінівської Любові Василівни про стягнення 8 165,17 гривень.

Повна ухвала складена та підписана 10.07.2023, набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена окремо від рішення суду у відповідності до ч. 2 ст. 235, ч. 2 ст. 254, ст. 255, ст. 256 Господарського процесуального кодексу України.

Суддя В.А. Ярема