РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

03.07.2023Справа № 910/2749/23
Суддя Господарського суду міста Києва Стасюк С.В., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін матеріали справи

за позовом Державного підприємства "Український авіаційний метеорологічний центр"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Авіаційна компанія "Роза Вітрів"

про стягнення 886 556,86 грн.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Державне підприємство "Український авіаційний метеорологічний центр" (далі - позивач) звернулось до Господарського суду міста Києва із позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Авіаційна компанія "Роза Вітрів" (далі - відповідач) про стягнення 886 556,86 грн., у тому числі 657 396,00 грн. основного боргу, 123 827,00 грн. пені, 65 739,60 грн. штрафу, 7 429,62 грн. 3 % річних, 32 164,64 грн. інфляційних втрат.

Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням відповідачем своїх зобов`язань за Договором про надання послуг з метеорологічного обслуговування польотів повітряних суден № 40-2021 від 11.03.2021 в частині здійснення повної та своєчасної оплати наданих послуг.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 24.02.2023 позовну заяву Державного підприємства "Український авіаційний метеорологічний центр" залишено без руху, встановлено позивачу спосіб усунення недоліків.

07.03.2023 до суду представником позивача подано заяву про усунення недоліків.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 08.03.2023 суд прийняв позовну заяву до розгляду, відкрив провадження у справі № 910/2749/23 та постановив здійснювати розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін (без проведення судового засідання).

Частиною 5 статті 176 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що ухвала про відкриття провадження у справі надсилається учасникам справи, а також іншим особам, якщо від них витребовуються докази, в порядку, встановленому статтею 242 цього Кодексу, та з додержанням вимог частини четвертої статті 120 цього Кодексу.

Згідно приписів ч. 7 ст. 120 Господарського процесуального кодексу України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місцезнаходження чи місця проживання під час розгляду справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання ухвала про повідомлення чи виклик надсилається учасникам судового процесу, які не мають офіційної електронної адреси, та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, які забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, за останньою відомою суду адресою і вважається врученою, навіть якщо відповідний учасник судового процесу за цією адресою більше не знаходиться або не проживає.

Про розгляд Господарським судом міста Києва справи № 910/2749/23 позивач та відповідач повідомлялися належним чином, що підтверджується повернутими на адресу суду повідомленнями про вручення поштових відправлень.

Відзив на позовну заяву до суду не надходив.

Відповідно до частини 2 статті 2 Закону України "Про доступ до судових рішень" усі судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в електронній формі не пізніше наступного дня після їх виготовлення і підписання.

Згідно з ч. 1, 2 ст. 3 Закону України "Про доступ до судових рішень" для доступу до судових рішень судів загальної юрисдикції Державна судова адміністрація України забезпечує ведення Єдиного державного реєстру судових рішень. Єдиний державний реєстр судових рішень - автоматизована система збирання, зберігання, захисту, обліку, пошуку та надання електронних копій судових рішень.

Судові рішення, внесені до реєстру, є відкритими для безоплатного цілодобового доступу на офіційному веб-порталі судової влади України (ч. 1 ст. 4 Закону України "Про доступ до судових рішень").

Враховуючи наведені положення, господарський суд зазначає, що сторони не були позбавлені права та можливості самостійно ознайомитись з ухвалою суду, в якій зазначено відомості щодо його провадження, яке є у Єдиному державному реєстрі судових рішень (www.reyestr.court.gov.ua).

Враховуючи належне повідомлення сторін про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без виклику їх уповноважених представників, суд дійшов висновку про можливість розгляду справи за наявними матеріалами.

Згідно із частиною 4 статті 240 Господарського процесуального кодексу України у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи суд підписує рішення без його проголошення.

Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи та вирішення спору по суті, суд

ВСТАНОВИВ:

11.03.2021 між Товариством з обмеженою відповідальністю "Авіаційна компанія "Роза Вітрів" (замовник) та Державним підприємством "Український авіаційний метеорологічний центр" (виконавець) укладено Договір про надання послуг з метеорологічного обслуговування польотів повітряних суден № 40-2021 (далі - Договір).

Відповідно до п. 1.1. Договору у порядку та на умовах, передбачених Договором, замовник доручає, а виконавець приймає на себе зобов`язання з надання послуг з метеорологічного обслуговування, а саме:

-послуги з метеорологічного обслуговування польотів ПС в районі аеродрому, зльотів та посадок ПС на аеродромах Київ/Бориспіль та Київ/Жуляни;

-послуги з передпольотної метеопідготовки в ДП «УАМЦ» по всіх трасах (з/без консультацією);

-послуги автоматизованої системи передпольотної метеорологічної інформації «МетеоБрифінг» (з/без консультацією (ї));

- іншої метеорологічної інформації (за запитом стосовно аеродромів, які обслуговує ДП «УАМЦ»).

Згідно з п. 1.2. Договору замовник отримує послуги з метеорологічного обслуговування та оплачує їх згідно з чинним законодавством та Договором.

Відповідно до п. 2.1.1.Договору виконавець зобов`язаний надавати послуги з метеорологічного обслуговування у терміни та обсягах, визначених міжнародними та національними нормативними документами (Авіаційні правила України «Метеорологічне обслуговування цивільної авіації», Додаток 3 до Конвенції про міжнародну цивільну авіацію «Метеорологическое обеспечение международной аэронавигации»).

Згідно з п. 2.2.2. Договору замовник зобов`язаний у встановлені даним Договором терміни, відповідно до пунктів 3.1., 3.2. Договору, здійснювати оплату послуг з метеорологічного обслуговування, а також іншої метеорологічної інформації, наданої виконавцем.

Відповідно до п. 3.1. Договору до 05 (п?ятого) числа місяця, наступного за звітним, виконавець здійснює розрахунок суми вартості наданих замовнику послуг з метеообслуговування та складає Акт надання послуг.

Згідно з п. 3.2. Договору замовник, після отримання платіжних документів та Акта надання послуг, зобов`язаний підписати Акт та повернути підписаний примірник виконавцю протягом 10 (десяти) робочих днів з дати його отримання. У разі не підписання Акта надання послуг у терміни, обумовлені Договором, зауваження повинні бути висловлені у письмовому вигляді. У разі відсутності зауважень протягом 10 (десяти) робочих днів з моменту отримання Акта надання послуг, він вважається підписаним сторонами.

Відповідно до п. 3.2.2 Договору замовник після отримання рахунку-фактури, Акта надання послуг, зобов`язаний здійснювати оплату виконавцю згідно з Графіком здійснення платежів.

Згідно з п. 3.3. Договору підставою для оплати вартості наданих у відповідному місяці послуг з метеорологічного обслуговування є рахунок-фактура з прикладеними Актами надання послуг.

Шоквартально виконавець направляє замовнику Акти звірки взаєморозрахунків. Замовник зобов`язаний протягом 10-ти робочих днів з моменту отримання Акта звірки взаєморозрахунків підписати його або надати зауваження в письмовому вигляді. У разі відсутності зауважень протягом 10 (десяти) днів, Акти звірки взаєморозрахунків вважаються підписаними.

Відповідно д п. 3.4. Договору якщо замовником та платником послуг з метеорологічного обслуговування є різні юридичні (фізичні) особи, платіжні документи направляються платникові лише за умови письмового попередження замовником виконавця про цей факт не пізніше ніж за 2 (два) дні до надання послуг з метеорологічного обслуговування або за умови письмового підтвердження такого факту замовником не пізніше наступного дня після надання послуг з метеорологічного обслуговування. У цьому випадку на платника послуг з метеорологічного обслуговування розповсюджується дія умов Договору.

Згідно з п. 3.5. Договору вартість послуг з метеорологічного обслуговування визначається на підставі цін, визначених у Додатку № 1 до Договору «Протокол узгодження договірної ціни (в національній валюті) на Послуги з метеорологічного обслуговування польотів на аеродромі Київ/Бориспіль», у Додатку № 2 до Договору «Протокол узгодження договірної ціни (в національній валюті) на Послуги з метеорологічного обслуговування польотів на аеродромі Київ/Жуляни», у Додатку № 3 до Договору «Протокол узгодження договірної ціни (в національній валюті України) на метеорологічну інформацію». Дані Додатки є невід`ємною частиною Договору.

Відповідно до п. 4 4. Договору кінцевим документом, який підтверджує об`єм наданих послуг з метеорологічного обслуговування за Договором, є Акт здачі-приймання наданих послуг, підписаний сторонами. До Акту здачі-приймання наданих послуг додається Реєстр обліку кількості рейсів з вартістю їх метеорологічного обслуговування. Зокрема, в Акті здачі-приймання наданих послуг вказується кількість виконаних польотів ПС замовника з аеродромів Київ/Бориспіль, Київ/Жуляни, а також кількість отриманих пакетів послуг для передпольотної метеорологічної підготовки. Акт готується виконавцем та направляється замовнику разом з платіжними документами.

Згідно з п. 8.1. Договору він вступає в дію з 01.01.2021 та діє до 31.12.2022.

Позивач зазначає, що за період грудень 2021 року, січень 2022 року та лютий 2022 року позивачем надано відповідачу послуги на загальну суму 857 396,00 грн.

За твердженнями позивача, відповідачем здійснено часткову оплату наданих послуг на 200 000, 00 грн., внаслідок чого за відповідачем рахується заборгованість у розмірі 657 396,00 грн., що і стало підставою для звернення до суду. Крім того, позивачем нараховано до стягнення з відповідача 123 827,00 грн. пені, 65 739,60 грн. штрафу, 7 429,62 грн. 3 % річних, 32 164,64 грн. інфляційних втрат.

Оцінивши наявні в справі докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді в судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом, суд приходить до висновку, що заявлені позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 1 Закону України "Про метеорологічну діяльність" гідрометеорологічна діяльність - діяльність національної гідрометеорологічної служби, інших юридичних осіб незалежно від форм власності та фізичних осіб, спрямована на здійснення спостережень за гідрометеорологічними умовами, геофізичними процесами в атмосфері, аналізу й узагальнення отриманих даних, активних впливів на гідрометеорологічні процеси, забезпечення гідрометеорологічною інформацією, прогнозами і попередженнями про небезпечні та стихійні гідрометеорологічні явища органів державної влади, органів місцевого самоврядування, населення, а також гідрометеорологічне обслуговування заінтересованих юридичних та фізичних осіб; гідрометеорологічне обслуговування - надання користувачам за плату на договірних засадах гідрометеорологічної та іншої інформації.

У ст. 3 Закону України "Про метеорологічну діяльність" визначено, що основними принципами державної політики у сфері гідрометеорологічної діяльності є: - державне регулювання та контроль у сфері гідрометеорологічної діяльності; - поєднання державних і громадських інтересів в отриманні та використанні інформації про фактичний стан і очікувані зміни гідрометеорологічних умов і стану навколишнього природного середовища; - системність, комплексність, безперервність і репрезентативність гідрометеорологічних спостережень і прогнозування; - додержання вимог стандартів, нормативів та правил метрології, застосування засобів вимірювання, приладів, устаткування, що є безпечними для здоров`я та життя працівників гідрометеорологічної служби, населення і навколишнього природного середовища; - попереджувальний і невідкладний характер гідрометеорологічного забезпечення і обслуговування щодо небезпечних та стихійних гідрометеорологічних явищ; - пріоритетність вимог екологічної безпеки; - безплатність гідрометеорологічного забезпечення органів державної влади, органів місцевого самоврядування і населення інформацією загального користування та платність гідрометеорологічного обслуговування, надання гідрометеорологічних послуг юридичним і фізичним особам; - провадження гідрометеорологічної діяльності на основі принципів міжнародного співробітництва та пріоритету норм міжнародного права.

Відповідно до ст. 17 Закону України "Про метеорологічну діяльність" гідрометеорологічне обслуговування та надання інших послуг у сфері гідрометеорологічної діяльності здійснюється підприємствами, установами та організаціями, що належать до сфери управління центральних органів виконавчої влади, що забезпечують формування та реалізують державну політику у сфері гідрометеорологічної діяльності, за плату в обсягах і формах, що визначається на договірних засадах. Перелік гідрометеорологічної інформації та інших послуг, що надаються за плату, встановлюється Кабінетом Міністрів України за поданням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері гідрометеорологічної діяльності.

У п. 2 розділу 2 Авіаційних правил України "Метеорологічне обслуговування цивільної авіації" зазначено, що виконання польотів повітряних суден цивільної авіації або обслуговування повітряного руху повітряних суден цивільної авіації без метеорологічного обслуговування забороняється.

Відповідно до п. 4 розділу 2 Авіаційних правил України "Метеорологічне обслуговування цивільної авіації" провайдери метеорологічного обслуговування здійснюють метеорологічне обслуговування цивільної авіації через аеродромні метеорологічні органи та органи метеорологічного стеження на договірних умовах.

З матеріалів справи вбачається, що за період грудень 2021 року, січень 2022 року та лютий 2022 року позивачем надано відповідачу послуги на загальну суму 857 396,00 грн.

За твердженнями позивача, відповідачем здійснено часткову оплату наданих послуг на 200 000, 00 грн., внаслідок чого за відповідачем рахується заборгованість у розмірі 657 396,00 грн.

Доказів протилежного суду не надано.

Зважаючи на те, що відповідачем не висловлено під час розгляду справи будь-яких заперечень щодо неотримання від позивача як рахунків на оплату, так і актів наданих послуг за період грудень 2021 року - лютий 2023, суд дійшов висновку, що строк виконання відповідачем обов`язку з оплати послуг метеорологічного обслуговування польотів є таким, що настав.

Враховуючи вищевикладене, позовні вимоги про стягнення з відповідача 657 396,00 грн. основного боргу підлягають задоволенню.

Крім того, позивач просить стягнути з відповідача 123 827,00 грн. пені, 65 739,60 грн. штрафу, 7 429,62 грн. 3 % річних, 32 164,64 грн. інфляційних втрат.

За приписами ч. 1 ст. 549 Цивільного кодексу України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання.

Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання (ч. 3 ст. 549 Цивільного кодексу України).

Згідно із ч. 6 ст. 231 Господарського кодексу України штрафні санкції за порушення грошових зобов`язань встановлюються у відсотках, розмір яких визначається обліковою ставкою Національного банку України, за увесь час користування чужими коштами, якщо інший розмір відсотків не передбачено законом або договором.

Частиною 6 статті 232 Господарського кодексу України передбачено, що нарахування штрафних санкцій за прострочення виконання зобов`язання, якщо інше не встановлено законом або договором, припиняється через шість місяців від дня, коли зобов`язання мало бути виконано.

Відповідно до п. 5.2. Договору у випадку невиконання або неналежного виконання замовником умов розрахунку за послуги з метеорологічного обслуговування, згідно з пунктом 3.2 Договору, виконавець має право на стягнення пені в розмірі 0,2% від несвоєчасно внесеної суми. Розмір пені обчислюється від суми простроченого платежу за кожен день прострочення. А за прострочення понад тридцять днів виконавець має право додатково стягнути штраф у розмірі десяти відсотків від несвоєчасно внесеної суми.

Частиною 2 статті 625 Цивільного Кодексу України передбачено, що за прострочення виконання грошового зобов`язання настає відповідальність у вигляді сплати суми боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також сплати трьох процентів річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Передбачені вищевказаними нормами законодавства наслідки прострочення виконання боржником грошового зобов`язання у вигляді відшкодування інфляційних втрат та 3% річних, що нараховуються на суму основного боргу не є штрафними санкціями, а виступають способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат кредитора від знецінення коштів внаслідок інфляційних процесів за весь час прострочення в їх сплаті та отриманні від боржника компенсації (плати) за користування ним коштами, належними до сплати кредиторові.

Здійснивши перерахунок заявлених до стягнення пені, штрафу, 3 % річних та інфляційних втрат, суд дійшов висновку, що позовні вимоги в цій частині підлягають задоволенню у розмірі 123 827,00 грн. пені, 65 739,60 грн. штрафу, 7 429,62 грн. 3 % річних, 32 164,64 грн. інфляційних втрат за розрахунком позивача.

Відповідно до ст. 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

За приписами ст. 75, 76, 77, 78, 79 Господарського процесуального кодексу України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Докази, одержані з порушенням закону, судом не приймаються. Достовірними є докази, створені (отримані) за відсутності впливу, спрямованого на формування хибного уявлення про обставини справи, які мають значення для справи. Наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Обставини, встановлені рішенням суду в господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Підсумовуючи наведене, позовні вимоги Державного підприємства "Український авіаційний метеорологічний центр" до Товариства з обмеженою відповідальністю "Авіаційна компанія "Роза Вітрів" про стягнення 886 556,86 грн. підлягають задоволенню.

Відповідно до статті 129 Господарського процесуального кодексу України, витрати по сплаті судового збору покладаються на відповідача.

На підставі викладеного та керуючись ст. 129, 232, 233, 236, 237, 238, 240 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

1.Позов Державного підприємства "Український авіаційний метеорологічний центр" до Товариства з обмеженою відповідальністю "Авіаційна компанія "Роза Вітрів" про стягнення 886 556,86 грн. - задовольнити повністю.

2.Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Авіаційна компанія "Роза Вітрів" (04070, місто Київ, вулиця Волоська, будинок 50/38, офіс 134, ідентифікаційний код 32657656) на користь Державного підприємства "Український авіаційний метеорологічний центр" (08324, Київська область, Бориспільський район, село Гора, вулиця Бориспіль-7, Аеропорт, ідентифікаційний код 23568810) 657 396 (шістсот п`ятдесят сім тисяч триста дев`яносто шість) грн. 00 коп. основного боргу, 123 827 (сто двадцять три тисячі вісімсот двадцять сім) грн. 00 коп. пені, 65 739 (шістдесят п`ять тисяч сімсот тридцять дев`ять) грн. 60 коп. штрафу, 7 429 (сім тисяч чотириста двадцять дев`ять) грн. 62 коп. 3 % річних, 32 164 (тридцять дві тисячі сто шістдесят чотири) грн. 64 коп. інфляційних втрат, 13 298 (тринадцять тисяч двісті дев`яносто вісім) грн. 35 коп. витрат по сплаті судового збору.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено до Північного апеляційного господарського суду шляхом подання апеляційної скарги протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складено 03.07.2023.

Суддя С. В. Стасюк