УХВАЛА

м. Київ

04.07.2023Справа № 910/9866/23

Суддя Господарського суду міста Києва Удалова О.Г., розглянувши матеріали

позовної заяви Міжгалузевого науково-технічного колективне підприємства «Лана»

до Київської міської ради

про визнання права власності на земельну ділянку та визнання дій неправомірними

ВСТАНОВИВ:

До Господарського суду міста Києва звернулось Міжгалузеве науково-технічне колективне підприємство «Лана» з позовом до Київської міської ради, в якій просить суд:

- визнати право власності на земельну ділянку під будівлею і для її обслуговування, межі якої погоджені, за Міжгалузевим науково-технічним колективним підприємством «Лана»;

- визнати діяльність відповідача при скасуванні звіту про встановлення зовнішніх меж земельної ділянки і приховуванні кадастрового номеру земельної ділянки неправомірною;

- визнати вимогу і накладання штрафу ДФС на МНТКП «Лана» неправомірними.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення її без руху, зважаючи на наступне.

Згідно з ч. 1 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 2 ст. 174 ГПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до п. 2, 9 ч. 3 ст. 162 ГПК України позовна заява повинна містити: зокрема; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), вказівку на статус фізичної особи - підприємця (для фізичних осіб - підприємців); відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; а також попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи.

Водночас, у позовній заяві не міститься ідентифікаційного коду відповідача (Київської міської ради).

Згідно з п. 4 вказаної норми позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Як визначено п. 5 ч. 3 ст. 162 ГПК України, позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову.

Водночас, звертаючись до суду з даним позовом, позивачем не конкретизовано, на яку земельну ділянку останній просить суд визнати за ним право власності (її кадастровий номер, місцезнаходження), а також не вказано, яка площа земельної ділянки необхідна для обслуговування будівлі.

Також не надано доказів на підтвердження погодження за Міжгалузевим науково-технічним колективним підприємством «Лана» земельної ділянки, необхідної для обслуговування будівлі.

Крім того, позивачем не визначено, в чому полягає неправомірність дій відповідача (Київської міської ради) щодо скасування звіту про встановлення зовнішніх меж земельної ділянки і приховуванні кадастрового номеру земельної ділянки, оскільки додані до матеріалів справи докази не підтверджують таких обставин.

При цьому суд зазначає, що, як вбачається з листа Департаменту земельних ресурсів Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) № 3695 від 25.02.2016, звіт про встановлення зовнішніх меж земельної ділянки скасовувався Департаментом земельних ресурсів Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), який є окремою юридичною особою та зареєстрований за кодом 26199097, у свою чергу, позивачем зазначено відповідачем у даній справі Київську міську раду, проте доказів, що останньою скасовувався звіт позивача додані до позову документи не містять.

Також позивачем не обґрунтовано вимогу до відповідача про визнання вимоги і накладання штрафу ДФС на МНТКП «Лана» неправомірною, оскільки позивачем не надано доказів на підтвердження того, що відповідачем Київською міською радою вчинялись дії про накладення та вимоги про сплату відповідачем штрафу ДФС.

Крім того, як передбачено п.п. 9, 10 ч. 3 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України, позовна заява повинна містити попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи; підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Проте, подана позовна заява не містить попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи, а також підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Як визначено ч. 2 ст. 123 ГПК України, розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 164 ГПК України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

За приписами статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. За подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору встановлюється у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (2 684 грн 00 коп.) та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (939 400 грн 00 коп.).

З позовних заяв немайнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1 прожиткового мінімуму для працездатних осіб (2 481 грн. 00 коп.).

При зверненні до суду з даним позовом позивачем заявлено клопотання про звільнення його від сплати судового збору за подання даної позовної заяви, яке мотивовано тим, що предметом справи є захист соціальних, трудових прав, оскільки будуть ліквідовані створені робочі місця та припиниться діяльність позивача.

Стосовно вказаного клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору суд зазначає про наступне.

Спеціальним законом, який визначає правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору є Закон України "Про судовий збір".

Відповідно до ст. 8 вказаного Закону, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Як визначено ч. 2 вказаної норми, суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

При цьому судом враховано висновок, викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 14.01.2021 у справі № 0940/2276/18, про те, що звільнення або відстрочення сплати судового збору може бути здійснено (застосовано) також щодо юридичних осіб приватного права.

Водночас, таке звільнення від сплати судового збору або відстрочення сплати є правом, а не обов`язком суду.

Крім того, суд не погоджується з твердженнями позивача про те, що предметом даного спору є захист соціальних, трудових прав та припиниться господарська діяльність позивача, оскільки позивачем заявлено вимоги про визнання права власності на земельну ділянку саме за МНТКП «Лана» та визнання дій відповідача неправомірними, тобто такі вимоги заявлені саме щодо юридичною особи позивача про захист прав такої юридичної особи.

При цьому самим позивачем вказується в позові про те, що підприємство позивача призупинило свою господарську діяльність з 01.04.2004 та всі працівники звільнені.

Враховуючи викладене, суд не вбачає підстав для задоволення клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору

З наведених підстав позовна заява підлягає залишенню її без руху.

Суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до ч. 3 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України позовна заява вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 162, 164, 174, 232, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Залишити позовну заяву фізичної особи підприємця Міжгалузевого науково-технічного колективне підприємства «Лана» без руху.

2. Встановити позивачу строк на усунення недоліків позовної заяви десять днів з дня вручення цієї ухвали шляхом:

- зазначення ідентифікаційного коду відповідача;

- конкретизації вимог щодо визнання права власності, а саме: зазначення, на яку земельну ділянку позивач просить суд визнати за ним право власності (її кадастровий номер, місцезнаходження), а також зазначення площі земельної ділянки, необхідної для обслуговування будівлі;

- надання доказів на підтвердження обставин, на які позивач посилається, а саме: дій відповідача (Київської міської ради) щодо скасування звіту про встановлення меж земельної ділянки, дій відповідача щодо накладання штрафу ДФС;

- попереднього (орієнтовного) розрахунку суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести в зв`язку з розглядом справи;

- підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав

- надання доказів, які підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку та розмірі.

Ухвала набирає законної сили 04.07.2023 та оскарженню не підлягає.

Суддя О.Г. Удалова