ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

"10" липня 2023 р. м. Київ Справа № 911/1682/23

Господарський суд Київської області у складі судді Колесника Р.М., розглянувши матеріали справи за позовом

Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Шалімова 63а» (08147, Київська область, Бучанський район, село Софіївська Борщагівка, вулиця Шалімова Академіка, будинок 63А, код: 44658988)

до

Товариства з обмеженою відповідальністю «Ріелт Проперті Груп» (08131, Київська область, Бучанський район, село Софіївська Борщагівка, вулиця Шалімова Академіка, будинок 67В, офіс 1, код: 43984724)

про стягнення 91300,20 гривень,

ВСТАНОВИВ:

До Господарського суду Київської області 01.06.2022 надійшла позовна заява Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Шалімова 63а» про стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю «Ріелт Проперті Груп» у загальному розмірі 91300,20 гривень, з яких: 74166,04 гривень заборгованість зі сплати внесків на утримання багатоквартирного будинку, 5392,12 гривень інфляційні втрати, 1300,41 гривень 3% річних, 10441,63 гривень пеня.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що в порушення положень Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», Статуту позивача та Положення про порядок сплати співвласниками внесків і платежів на утримання, експлуатацію, реконструкцію, реставрацію, проведення поточного і капітального ремонту, технічного переоснащення спільного майна, а також відрахувань до резервного та ремонтного фондів ОСББ «Шалімова 63А», відповідач, будучи власником нежитлових приміщень, не виконує покладені на нього зобов`язання щодо своєчасної оплати внесків на утримання багатоквартирного будинку, внаслідок чого утворилась стягувана сума заборгованості, що стало підставою для додаткового нарахування та вимог про стягнення пені, 3% річних та інфляційних втрат.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 06.06.2023 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі № 911/1682/23 за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та без проведення судового засідання.

На адресу суду 03.07.2023 від відповідача надійшов відзив на позов, у якому відповідач, окрім іншого, просить суд залучити до участі у справі в якості третіх осіб Товариство з обмеженою відповідальністю «БМК Софіївська», Товариства з обмеженою відповідальністю «ТАП Сервіс».

Обґрунтовуючи необхідність залучення вказаних осіб до участі у справі в якості третіх осіб відповідач посилається на те, що в порушення ч. 18, 19 ст. 6 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» Товариство з обмеженою відповідальністю «БМК Софіївська», як колишній балансоутримувач, не передав Об`єднанню співвласників багатоквартирного будинку «Шалімова 63а» технічну документацію на будинок № 63-А за адресою: село Софіївська Борщагівка, вулиця Академіка Шалімова, а також за Актом прийому-передачі (в управління) будинок № 69-Б.

Також відповідач посилається на те, що у відповідача наявний договір управління нерухомим майном щодо майна відповідача, укладений між Товариством з обмеженою відповідальністю «ТАП Сервіс» та Товариством з обмеженою відповідальністю «Ріелт Проперті Груп», за умовами якого, як зазначає відповідач, установник управління передає управителю в управління нерухоме майно: нежитлові приміщення, які належать на праві власності установнику управління та розташовані в адміністративних межах: Київська область, Бучанський район (раніше Києво-Святошинський), с. Софівська Борщагівка, згідно з переліком майна, що зазначено згідно акту прийому-передачі майна, що вноситься до Статутного капіталу ТОВ «Ріелт Проперті Груп» в управління на строк, визначений цим Договором, а управитель за плату в свою чергу, здійснює управління та обслуговування цим майном в інтересах установника управління та управляє ним з метою виключного технічного і експлуатаційного обслуговування.

На думку відповідача, оскільки спір у справі виник стосовно сплати внесків щодо нерухомого майна, що знаходиться за адресою: Київська обл., Бучанський р-н, село Софіївська Борщагівка, вул. Шалімова Академіка, будинок 63-А, (його структурних одиниць) розгляд даної справи може вплинути на права та законні інтереси ТОВ «Тап Сервіс», як управителя частини нерухомого майна, та ТОВ «БМК Софіївська», як колишнього балансоутримувача, який не зняв його з балансу та не передав позивачу.

Одночасно із поданням відзиву відповідач звернувся із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження та клопотанням про перехід в загальне позовне провадження, оскільки, на переконання відповідача, розглядувана справа потребує: всебічного та повного розгляду справи; вирішення питання щодо залучення третіх осіб; надання сторонами пояснень щодо нарахованої пені; дослідження доказів; вчинення інших процесуальних дій.

У випадку, якщо суд дійде висновку про відмову у задоволенні клопотання про розгляд справи в порядку загального позовного провадження, представник відповідача просить суд здійснити розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Розглянувши подані Товариством з обмеженою відповідальністю «Ріелт Проперті Груп» клопотання, суд дійшов наступних висновків.

Частинами 1-3 статті 50 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї із сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи (ч. 1). Якщо суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до розгляду встановить, що рішення господарського суду може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору (ч. 2). У заявах про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі (ч. 3).

Отже, метою участі третіх осіб у справі є захист ними власних прав і законних інтересів, на які може справити вплив рішення чи ухвала суду. Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, виступає в процесі на боці тієї сторони, з якою в неї існують певні правові відносини. Залучення третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог, до участі у справі вирішується господарським судом з урахуванням того, чи є у цієї особи юридичний інтерес до даної справи. Що ж до наявності юридичного інтересу у третьої особи, то у вирішенні відповідного питання суд має з`ясовувати, чи буде у зв`язку з прийняттям судового рішення з даної справи таку особу наділено новими правами чи покладено на неї нові обов`язки, або змінено її наявні права та/або обов`язки, або позбавлено певних прав та/або обов`язків у майбутньому.

Предметом розгляду у справі є стягнення з відповідача заборгованості зі сплати внесків на утримання багатоквартирного будинку, а також нарахованих на суму заборгованості сум пені, 3% річних та інфляційних втрат.

Під час розгляду клопотання відповідача судом самостійно не встановлено, а відповідачем належним чином не обґрунтовано наявності юридичного інтересу у осіб, які відповідач просить суд залучити до участі у справі у якості третіх осіб, та якими новими правами та/або обов`язками буде наділено залучених осіб у зв`язку із прийняттям судового рішення у даній справі, а також не доведено, що відповідних третіх осіб буде позбавлено певних прав та/або обов`язків у майбутньому, що свідчить про відсутність обставин, з якими процесуальний закон пов`язує підстави залучення третіх осіб до участі у справі.

Отже, клопотання відповідача про залучення до участі у справі Товариства з обмеженою відповідальністю «БМК Софіївська» та Товариства з обмеженою відповідальністю «ТАП Сервіс» в якості третіх осіб є необґрунтованим та задоволенню не підлягає.

У відповідності до частин 1, 3, 4 статті 12 Господарського процесуального кодексу України, господарське судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: 1) наказного провадження; 2) позовного провадження (загального або спрощеного). Спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні. Умови, за яких суд має право розглядати вимоги про стягнення грошових сум у наказному провадженні, а справи - у загальному або спрощеному позовному провадженні, визначаються цим Кодексом.

Частиною 5 статті 12 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що для цілей цього Кодексу малозначними справами є: 1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з частинами 1, 2 статті 247 Господарського процесуального кодексу України, у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи. У порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції господарського суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Так, згідно з ч. 4 ст. 247 Господарського процесуального кодексу України у порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи: 1) про банкрутство; 2) за заявами про затвердження планів санації боржника до відкриття провадження у справі про банкрутство; 3) у спорах, які виникають з корпоративних відносин, та спорах з правочинів щодо корпоративних прав (акцій); 4) у спорах щодо захисту прав інтелектуальної власності, крім справ про стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 5) у спорах, що виникають з відносин, пов`язаних із захистом економічної конкуренції, обмеженням монополізму в господарській діяльності, захистом від недобросовісної конкуренції; 6) у спорах між юридичною особою та її посадовою особою (у тому числі посадовою особою, повноваження якої припинені) про відшкодування збитків, заподіяних такою посадовою особою юридичній особі її діями (бездіяльністю); 7) у спорах щодо приватизації державного чи комунального майна; 8) в яких ціна позову перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 9) інші вимоги, об`єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 3-8 цієї частини.

При цьому, при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) ціну позову; 2) значення справи для сторін; 3) обраний позивачем спосіб захисту; 4) категорію та складність справи; 5) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; 6) кількість сторін та інших учасників справи; 7) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 8) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження (ч. 3 ст. 247 Господарського процесуального кодексу України).

Отже, за змістом ч. 5 ст. 12, ч. 1 ст. 247 Господарського процесуального кодексу України малозначними справами є: справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Малозначні справи розглядаються тільки у порядку спрощеного позовного провадження.

Згідно із ст. 250 Господарського процесуального кодексу України питання про розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Предметом розглядуваної справи є вимога позивача про стягнення з відповідача заборгованості у загальному розмірі 91300,20 гривень.

Під час відкриття провадження у справі № 911/1682/23, суд, враховуючи, що розмір заявлених позовних вимог не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01.01.2023, що узгоджується із ч. 5 ст. 12, ч. 4 ст. 247 Господарського процесуального кодексу України, характер та обсяг доказів у справі, відповідно до приписів процесуального законодавства дійшов висновку про наявність підстав для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, адже категорія даної справи не належить до справ, які не можуть бути розглянуті у порядку спрощеного позовного провадження та є малозначною і підлягає розгляду тільки у порядку спрощеного позовного провадження.

За таких обставин, суд не вбачає підстав для розгляду справи № 911/1682/23 за правилами загального позовного провадження, в зв`язку з чим клопотання відповідача щодо розгляду справи у порядку загального позовного провадження, суд визнає необґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню.

Відповідно до частини 13 статті 8 Господарського процесуального кодексу України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Згідно з частиною 5 статті 252 Господарського процесуального кодексу України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої із сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Згідно з частиною 6 названої статті, суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін за одночасного існування таких умов: 1) предметом позову є стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Враховуючи наявність в матеріалах справи відзиву на позовну заяву, в якому відповідачем висловлено свою позицію по суті спору, та оскільки предметом спору є стягнення грошових коштів у загальному розмірі 91300,20 гривень, що не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, та дослідивши матеріали справи судом не встановлено, а відповідачем своєю чергою не доведено, що характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі вимагають проведення судового засідання з повідомленням (викликом) сторін, тому суд не вбачає підстав для здійснення розгляду справи № 911/1682/23 в судовому засіданні з викликом сторін.

Керуючись ст. ст. 12, 50, 234, 247-252 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. У задоволенні клопотання відповідача про залучення до участі у справі третіх осіб відмовити.

2. У задоволенні клопотання відповідача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження відмовити.

3. У задоволенні клопотання відповідача про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін відмовити.

Ухвала складена та підписана 10.07.2023, набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню окремо від рішення суду не підлягає.

Суддя Р.М. Колесник