УХВАЛА

про відмову у забезпеченні позову

м. Київ

04.07.2023Справа № 910/10626/23
Господарський суд міста Києва у складі судді Курдельчука І.Д., розглянувши у нарадчій кімнаті заяву (вх.№10626/23)

Заяву фізичної особи ОСОБА_1 РНОКПП: НОМЕР_1 АДРЕСА_1 поштова адреса АДРЕСА_2 ) подану адвокатом Каравасілі Христина Михайлівна вул. Володимирська, 54, корп. З, (літ. «Г»), м. Київ, 01601 ІНФОРМАЦІЯ_1

про забезпечення позову (до подачі позовної заяви)

особа, що може отримати статус учасника справи: Товариство з обмеженою відповідальністю «Виробничо-комерційна фірма «В.Г.В.» ( вул. Михайлівська, буд. 6, м. Київ, 01001 )

без виклику представників сторін,

ВСТАНОВИВ:

До Господарського суду міста Києва адвокатом Каравасілі Христиною Михайлівною від імені та в інтересах ОСОБА_1 РНОКПП: НОМЕР_1 подано заяву про забезпечення позову (до подання позову) шляхом:

1. накладення арешту на нерухоме майно: нежилий будинок загальною площею 1773,7 кв.м., розташований за адресою: АДРЕСА_3 , який на праві власності зареєстровано за Товариством з обмеженою відповідальністю «Виробничо- комерційна фірма «В.Г.В.» (), із забороною вчинення державними реєстраторами, приватними нотаріусами, іншими суб`єктами державної реєстрації в розумінні Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» будь-яких реєстраційних дій щодо вказаного об`єкту нерухомого майна;

2. заборони Товариству з обмеженою відповідальністю «Виробничо-комерційна фірма «В.Г.В.» () та будь-яким іншим особам вчиняти дії, направлені на розпорядження нерухомим майном: нежитловим будинком загальною площею 1773,7 кв.м., розташований за адресою: АДРЕСА_3 , який на праві власності зареєстровано за Товариством з обмеженою відповідальністю «Виробничо-комерційна фірма «В.Г.В.» (), зокрема, але не виключно, приймати рішення на загальних зборах учасників товариства, укладати правочини (договори) та вчиняти будь-які інші дії щодо відчуження, передачі у користування іншим особам вказаного об`єкту нерухомого майна;

3. заборони Товариству з обмеженою відповідальністю «Виробничо-комерційна фірма «В.Г.В.» () та будь-яким іншим особам вчиняти дії, направлені на проведення будь-яких будівельних та інших видів робіт щодо нежилого будинку загальною площею 1773,7 кв.м., розташований за адресою: АДРЕСА_3 , який на праві власності зареєстровано за Товариством з обмеженою відповідальністю «Виробничо-комерційна фірма «В.Г.В.» ().

Заявник обґрунтовує заяву тим, що:

Відповідно до п. 6.2 Статуту Товариства, затвердженого протоколом № 10 від 10.06.2004 р. Зборів Засновників ТОВ «ВКФ «В.Г.В.» (далі - Статут), учасниками Товариства є:

- ОСОБА_2 , якій належить частка у розмірі 60 % Статутного капіталу Товариства, та складає 2 827 010.53 гривні;

- ОСОБА_1 , якому належить частка у розмірі 30 % статутного капіталу Товариства, та складає 1 413 505.26 гривні

- ОСОБА_3 , якому належить частка у розмірі 10 % Статутного капіталу Товариства, та складає 471 168.42 гривні.

Товариство володіє на праві приватної власності нежилим будинком загальною площею 1773,7 (одна тисяча сімсот сімдесят гри цілих і сім десятих) кв. м., який знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 .

Згідно відомостей, що зазначені в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, одним з видів діяльності Товариства є 68.20 надання в оренду й експлуатацію власного чи орендованого майна.

Внаслідок непогоджених і неоголошених Загальних зборів Учасників Товариства 26.06,2023 року було прийнято рішення, яке оформлене Протоколом № 26/06/2023, за участю однієї особи, а саме представника ОСОБА_4 на підставі довіреності - ОСОБА_5 , про:

- звільнення Генерального директора ОСОБА_3 ; призначення нового Генерального директора - ОСОБА_5 ;

- зміну відомостей про учасника Товариства, а саме про зміну прізвища учасника ОСОБА_6 з ОСОБА_7 на ОСОБА_8 .

Також Заявник дізнався про те, що на підставі зазначеного вище протоколу, 28.06.2023 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Трасовою Ю.П. було проведено державну реєстрацію змін до відомостей про юридичну особу, а саме: зміна засновника учасника або відомостей про таку особу; зміна кінцевого бенефіціарного власника або відомостей про таку особу; зміна особи, яка може вчиняти дії від імені юридичної особи, або відомостей про таку особу; зміна керівника або відомостей про керівника.

Отже, ОСОБА_5 , який діє на підставі довіреності, виданої нібито ОСОБА_9 , шляхом проведення 26.06.2023 Загальних зборів Учасників Товариства, було прийнято рішення про зміну його керівника, а саме про призначення себе ж керівником, без відома та участі інших Учасників Товариства.

При цьому, заявник припускає, що новопризначений директор Товариства, а також інші особи, управління підприємством, яке здійснюється за їх вказівками та/або в їх інтересах, можуть вчиняти дії направлені на зміну конфігурації нежитлового будинку Товариства тощо, у тому числі, для його подальшого відчуження, що в майбутньому порушитиме права Товариства, тому вважаємо за доцільне просити суд заборонити будь-яким особам проводити будівельні та інші види робіт щодо об`єкту нерухомого майна.

Загальні збори учасників були проведенні з порушенням Статуту та чинного законодавства України. Зокрема, про факт їх проведення (дату, місце, час) та про порядок денний ОСОБА_1 повідомлений не був, участі в голосуванні не брав .

Такі дії Товариства позбавили заявника можливості зареєструватися для участі у Загальних зборах, голосувати з питань порядку денного та грубо порушують чинне законодавство та Статут Товариства, зокрема:

пункт 1 частини 1 статті 116 Цивільного Кодексу України, право учасників господарського товариства у порядку, встановленому установчим документом товариства та законом брати участь в управлінні товариством;

пункт 1 частини 1 статті 5, частину 2 статті 29 Закону України «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю», право учасника товариства брати участь в управлінні товариством у порядку, передбаченому цим Законом та статутом товариства та бути присутнім на загальних зборах учасників, брати участь в обговоренні питань порядку денного і голосувати з питань порядку денного загальних зборів учасників;

пункт 9.1.1 статті 9 Статуту Товариства, право учасника брати участь в управлінні Товариством.

Крім того, Заявник вказує, що участь у Загальних зборах взяв не уповноважений представник учасника ОСОБА_9 (місце проживання: АДРЕСА_4 ), з огляду на неналежно оформлену довіреність від 09 травня 2023 року, яку посвідчував іноземний нотаріус від імені « ОСОБА_10 (місце проживання: АДРЕСА_5 ).

Отже, за твердженням заявника це різні особи, у яких не співпадають ім`я та адреса місця проживання.

Водночас вказує, що Учасник Товариства - ОСОБА_2 , вже тривалий час проживає закордоном, та її уповноваженою особою на представництво інтересів багато років був Заявник, копія довіреності від 08.11.2004 посвідчена ПН КМНО Брагіною Н.В

Також зауважує, що ОСОБА_11 не попереджала інших Учасників Товариства, та, зокрема, Заявника, про зміну представника та про бажання змінити директора Товариства.

Тобто, станом на момент подачі цієї заяви, управління Товариством здійснюється особою, на підставі рішення Загальних зборів Учасників Товариства, проведених одноосібно цією ж особою, на підставі довіреності, яка не відповідає вимогам закону, від імені ОСОБА_9 , яка тривалий час проживає закордоном та яка не попереджала інших Учасників про його уповноваження.

З наведених підстав заявник має намір звертатися до суду з позовом про визнання недійсним рішення загальних зборів учасників Товариства, оформлене протоколом загальних зборів учасників ТОВ «ВКФ «В.Г.В.» № 26/06/2023 від 26.06.2023 р. та скасування реєстраційних дій/записів від 28.06.2023 р., вчинених приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Тарасовою Ю.П. в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань стосовно ТОВ «ВКФ «В.Г.В.».

У зв`язку із викладеним існують об`єктивні підстави для вжиття заходів забезпечення позову та задоволення судом цієї заяви Оскільки, зважаючи на тривалість судового розгляду, якщо не застосувати зараз заходи забезпечення позову зараз, і не захистити майно Товариства, то на момент винесення рішення Судом, майно вже буде втрачено

Отже, заявник вбачає необхідність вжиття заходів забезпечення позову шляхом накладення арешту на нерухоме майно та заборони ухвалення будь-яких розпорядчих рішень, вчинення будь-яких реєстраційних дій та будівельних робіт щодо вказаного об`єкту нерухомого майна.

Розглянувши заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову (до подачі позовної заяви), Господарський суд міста Києва дійшов висновку про відсутність підстав її задоволення з огляду наступне.

Відповідно до частини першої статті 140 Господарського процесуального кодексу України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи.

Статтею 136 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що господарський суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 137 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до частини першої статті 137 Господарського процесуального кодексу України позов забезпечується:

1) накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачу і знаходяться у нього чи в інших осіб;

2) забороною відповідачу вчиняти певні дії;

3) встановленням обов`язку вчинити певні дії;

4) забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві, або виконувати щодо нього інші зобов`язання;

5) зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа або іншого документа, за яким стягнення здійснюється у безспірному порядку;

6) зупиненням продажу майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно, або про виключення його з опису і про зняття з нього арешту;

7) передачею речі, що є предметом спору, на зберігання іншій особі, яка не має інтересу в результаті вирішення спору;

8) зупиненням митного оформлення товарів чи предметів, що містять об`єкти інтелектуальної власності;

9) арештом морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги;

10) іншими заходами, необхідними для забезпечення ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав та інтересів, якщо такий захист або поновлення не забезпечуються заходами, зазначеними у пунктах 1 - 9 цієї частини.

З огляду на положення статей 13, 74, 80 Господарського процесуального кодексу України особа, яка подала заяву про забезпечення позову, повинна обґрунтувати причини звернення із заявою про забезпечення позову. З цією метою та з урахуванням загальних вимог, передбачених статтею 74 Господарського процесуального кодексу України, обов`язковим є подання доказів наявності фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного заходу до забезпечення позову.

У вирішенні питання про забезпечення позову господарський суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням:

- розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову;

- забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу;

- наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову;

- імовірності утруднення виконання або невиконання рішення господарського суду в разі невжиття таких заходів;

- запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову.

Заявник має намір звернутись до господарського суду з позовними вимогами немайнового характеру, в даному випадку має застосовуватись та досліджуватись така підстава вжиття заходів забезпечення позову як достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду. Має також досліджуватись, чи не призведе невжиття заявленого заходу забезпечення позову до порушення вимоги щодо справедливого та ефективного захисту порушених прав, зокрема, чи зможе позивач їх захистити в межах одного цього судового провадження за його позовом без нових звернень до суду.

Згідно з частиною 4 статті 137 Господарського процесуального кодексу України заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Відповідно до частини 5 статті 137 Господарського процесуального кодексу України не допускається забезпечення позову у спорах, що виникають з корпоративних відносин, шляхом заборони: проводити загальні збори акціонерів або учасників господарського товариства та приймати ними рішення, крім заборони приймати конкретні визначені судом рішення, які прямо стосуються предмета спору; емітенту, зберігачу, депозитарію надавати реєстр власників іменних цінних паперів, інформацію про акціонерів або учасників господарського товариства для проведення загальних зборів товариства; участі (реєстрації для участі) або неучасті акціонерів або учасників у загальних зборах товариства, визначення правомочності загальних зборів акціонерів або учасників господарського товариства; здійснювати органам державної влади, органам місцевого самоврядування, Фонду гарантування вкладів фізичних осіб покладені на них згідно із законодавством владні повноваження, крім заборони приймати конкретні визначені судом рішення, вчиняти конкретні дії, що прямо стосуються предмета спору.

Такий захід забезпечення позову як накладення арешту на майно обмежує право особи користуватися та розпоряджатися майном, тому може застосуватися у справі, в якій заявлено майнову вимогу.

Тобто, такий спосіб забезпечення позову як накладення арешту на майно у корпоративному спорі може узгоджуватися, зокрема, з такою вимогою майнового характеру як стягнення (витребування з володіння) з відповідача частки (частини частки) у статутному капіталі товариства з обмеженою відповідальністю, товариства з додатковою відповідальністю.

Заходи забезпечення позову повинні узгоджуватися з предметом та підставами позову.

Так, судове рішення, у разі задоволення майбутніх позовних вимог ОСОБА_1 , стосуватимуться корпоративних прав щодо юридичної особи, а не майнових прав самої юридичної особи.

Доказів намагання розпорядження нерухомим майном також не представлено.

Навпаки, як вбачається з поданого заявником витягу з Єдиного державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстр прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна 337875674 від 04.07.2023 на нежилий будинок загальною площею 1773,7 м2, розташований за адресою: АДРЕСА_3 , який на праві власності зареєстровано за ТОВ «Виробничо-комерційна фірма «В.Г.В.», відповідно до ухвали Печерського районного суду міста Києва №757/17242/23-к від 01.05.2023 накладений арешт із забороною вчинення будь-яких реєстраційних дій, користування, укладення правочинів щодо його відчуження, розпорядження та користування, проведення будь - яких будівельних та інших видів робіт.

Оскільки вимоги, майбутнього позову, є вимогами немайнового характеру, то такий захід забезпечення позову як накладення арешту на майно не є співмірним з предметом спору.

Таким чином, беручи до уваги, що обраний позивачем захід спрямований на обмеження товариства прав щодо нерухомого майна, щодо якого є накладений арешт, а майбутній позов буде направлений на захист та поновлення ймовірно порушених корпоративних прав учасника такої юридично особи, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні поданої заяви.

Керуючись статтями 136, 137, 138, 139, 140, 234 та 235 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва

УХВАЛИВ:

Відмовити ОСОБА_1 у забезпеченні позову (до подачі позовної заяви).

Ухвала набирає законної сили 04.07.2023 та може бути оскаржена протягом десяти днів з моменту її підписання до Північного апеляційного господарського суду.

Суддя Ігор Курдельчук