ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

"22" червня 2023 р. м. Київ Справа № 911/1616/23

Суддя Господарського суду Київської області Смірнов О.Г., за участю секретаря судового засідання Нечепуренко К.С., розглянувши заяву Фізичної особи-підприємця Полозова Олександра Миколайовича про забезпечення позову у справі №911/1616/23

за позовом: Фізичної особи-підприємця Полозова Олександра Миколайовича ( АДРЕСА_1 )

до відповідача-1: Товариства з обмеженою відповідальністю "ЗІБЕНБУД" (07400, Київська обл.,м. Бровари, вул. Панаса Мирного, буд. 35/1)

до відповідача-2: Публічного акціонерного товариства "КИЇВМЕТАЛ-МЕТ" (02660, м. Київ, просп. Визволителів, буд. 5)

про стягнення 1 694 090,04 грн.

за участю представників

від позивача: Натха М.С., ордер серія АА №1280432 від 16.05.2023

від відповідача-1: не з`явився

від відповідача-2: Грубник Д.Л., ордер серія АІ №1413952 від 21.06.2023

ВСТАНОВИВ

Фізична особа-підприємець Полозов Олександр Миколайович звернувся до Господарського суду Київської області з позовною заявою з вих. №б/н від 16.05.2023 до Товариства з обмеженою відповідальністю "ЗІБЕНБУД" та Публічного акціонерного товариства "КИЇВМЕТАЛ-МЕТ" про стягнення матеріальних збитків, завданих пожежою, яка виникла за адресою: м. Київ, просп. Визволителів 5, в побутовому приміщенні складу №3 в сумі 1 414 769,75, інфляційних втрат в сумі 205 689,38 грн., 3% річних в сумі 39652,31 грн., вартості висновку експертного дослідження № 1802/2386-2534/22-25 від 17.11.2022 в сумі 33 978,60 грн., що разом складає 1 694 090,04 грн.

Водночас, разом з позовною заяву позивачем подано заяву про забезпечення позову та клопотання про призначення пожежно-технічної судової експертизи.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 29.05.2023 наведену вище позовну заяву передано для розгляду судді Смірнову О.Г.

Ухвалою суду від 06.06.2023 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 06.07.2023 о 14:00.

Ухвалою суду від 07.06.2023 призначено розгляд заяви Фізичної особи-підприємця Полозова Олександра Миколайовича про забезпечення позову на 22.06.2023 о 17:45.

22.06.2023 на адресу суду від відповідача-2 надійшли заперечення на заяву позивача про забезпечення позову, в якій останній просить суд відмовити у задоволенні вказаної заяви в частині застосування заходів забезпечення до ПАТ "КИЇВМЕТАЛ-МЕТ", мотивуючи свою позицію наступним:

- зміст заяви про забезпечення позову відповідачу-2 невідомий, в електронній справі в підсистемі «Електронний суд» текст заяви недоступний. Відтак, заперечення відповідача-2 проти заяви про забезпечення позову базуються на положеннях господарського процесуального Закону, яким визначено підстави для застосування судом заходів забезпечення позову;

- позивачем подано завідомо безпідставний позов до ПАТ "КИЇВМЕТАЛ-МЕТ", оскільки позивачу достовірно відомо, що вимоги до юридичної особи, яка не є зобов`язаною у спірних правовідносинах є безпідставними;

- ТОВ «Зібенбуд» свою вину у виникненні пожежі визнало та зобов`язалось компенсувати збитки як орендодавцю так і третім особам, це означає, що існує спір виключно між позивачем та ТОВ «Зібенбуд», і такий спір лежить виключно в площині погодження розміру відшкодування та виплати такого відшкодування;

- безпідставне визначення позивачем особи відповідачем, не означає, що суд не має вивчати та враховувати такі обставини при застосуванні заходів забезпечення позову, оскільки в такому випадку будуть порушені права особи, яка де-факто не є зобов`язаною особою у спірному правовідношенні;

- позивачем не доведено належними та допустимими доказами, що застосування заходів забезпечення позову до ПАТ "КИЇВМЕТАЛ-МЕТ" забезпечить ефективний захист порушених прав позивача. Так само як не надано доказів, на підтвердження наявності визначених законом підстав для забезпечення позову.

У судове засідання 22.06.2023 з`явились представники позивача та відповідача-2.

Представник відповідача-1 в судове засідання 22.06.2023 не з`явився, про дату, час та місце проведення судового засідання повідомлений судом належним чином.

За результатами розгляду заяви позивача про забезпечення позову, суд дійшов наступних висновків.

В заяві про забезпечення позову ФОП Полозов О.М. просить суд:

- вжити заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті Товариству з обмеженою відповідальністю «ЗІБЕНБУД» (ідентифікаційний код юридичної особи: 42796358), що знаходяться у банківських установах та обліковуються на банківських рахунках, які будуть виявлені державним або приватним виконавцем в процесі виконання ухвали суду про забезпечення позову, та на все рухоме та нерухоме майно, яке належить Товариству з обмеженою відповідальністю «ЗІБЕНБУД» (ідентифікаційний код юридичної особи: 42796358), яке буде виявлене державним або приватним виконавцем в процесі виконання ухвали суду про забезпечення позову в межах ціни позову в розмірі 1694090 (один мільйон шістсот дев?яносто чотири тисячі дев?яносто) гривень 04 копійки;

- вжити заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті Публічному акціонерному товариству «КИЇВМЕТАЛ-МЕТ» (ідентифікаційний код юридичної особи: 39738762), що знаходяться у банківських установах та обліковуються на банківських рахунках, які будуть виявлені державним або приватним виконавцем в процесі виконання ухвали суду про забезпечення позову, та на все рухоме та нерухоме майно, яке належить Публічному акціонерному товариству «КИІВМЕТАЛ-МЕТ» (ідентифікаційний код юридичної особи: 39738762), яке буде виявлене державним або приватним виконавцем в процесі виконання ухвали суду про забезпечення позову в межах ціни позову в розмірі 1694090 (один мільйон шістсот дев?яносто чотири тисячі дев?яносто) гривень 04 копійки.

Заява позивача про забезпечення позову мотивована тривалим невідшкодуванням йому відповідачами збитків, завданих пожежею. Разом з тим позивач зазначає, що майно (рухоме/нерухоме), грошові кошти на банківських рахунках, що належать відповідачам на момент пред`явлення позову до них, можуть зникнути або зменшитися за кількістю на момент виконання рішення суду, у зв`язку з їх відчуженням третім особам, тощо. Також позивач зауважив, що у зв`язку з тим, що Україна та в тому числі м. Київ, потерпає від ракетних обстрілів та обстрілів з дронів з боку російської федерації, існує реальна загроза того, що якість майна, що належить відповідачам, на яке може бути звернуто стягнення може значно погіршитися внаслідок таких обстрілів.

Зважаючи на вищевикладене, позивач припускає, що невжиття заходів забезпечення позову у даній справі, а саме арешту грошових коштів та майна в межах ціни позову, що належать відповідачам, можуть як істотно ускладнити виконання рішення суду, так і перешкодити його виконанню зовсім.

Відповідно до приписів ч. 6 ст. 140 ГПК України про забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову суд постановляє ухвалу. В ухвалі про забезпечення позову суд зазначає вид забезпечення позову і підстави його обрання та вирішує питання зустрічного забезпечення. Суд може також зазначити порядок виконання ухвали про забезпечення позову.

Згідно із ст. 136 ГПК України господарський суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 137 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно із приписами ст. 137 ГПК України, позов забезпечується, зокрема: накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачу і знаходяться у нього чи в інших осіб.

Згідно із пунктом 1 постанови Пленуму Вищого господарського суду України N 16 від 26.12.2011 р. "Про деякі питання практики застосування заходів до забезпечення позову" (із подальшими змінами) заходи до забезпечення позову застосовуються господарським судом за заявою сторони, прокурора, або з ініціативи господарського суду як гарантія реального виконання рішення суду. Особа, яка подала заяву про забезпечення позову, повинна обґрунтувати причини звернення із заявою про забезпечення позову.

У вирішенні питання про забезпечення позову господарський суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням:

- розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову;

- забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу;

- наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову;

- імовірності утруднення виконання або невиконання рішення господарського суду в разі невжиття таких заходів;

- запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Відповідно до абзаців 2, 3, 4 пункту 3 вказаної вище постанови Пленуму достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову. Про такі обставини може свідчити вчинення відповідачем дій, спрямованих на ухилення від виконання зобов`язання після пред`явлення вимоги чи подання позову до суду (реалізація майна чи підготовчі дії до його реалізації, витрачання коштів не для здійснення розрахунків з позивачем, укладення договорів поруки чи застави за наявності невиконаного спірного зобов`язання тощо). Саме лише посилання в заяві на потенційну можливість ухилення відповідача від виконання судового рішення без наведення відповідного обґрунтування не є достатньою підставою для задоволення відповідної заяви. Адекватність заходу до забезпечення позову, що застосовується господарським судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється господарським судом, зокрема, з урахуванням співвідношення прав (інтересу), про захист яких просить заявник, з вартістю майна, на яке вимагається накладення арешту, або майнових наслідків заборони відповідачеві вчиняти певні дії. Обрані заходи до забезпечення позову не повинні мати наслідком повне припинення господарської діяльності суб`єкта господарювання, якщо така діяльність, у свою чергу, не призводитиме до погіршення стану належного відповідачеві майна чи зниження його вартості.

Ухвала господарського суду про забезпечення позову в обов`язковому порядку повинна містити дані, на підставі яких можна зробити висновок про те, що невжиття того чи іншого заходу до забезпечення позову може утруднити або зробити неможливим виконання в подальшому рішення господарського суду.

Заявник (позивач) має довести наявність тих обставин, на підставі яких він просить вжити заходів до забезпечення позову. Такі докази повинні міститься в позовних матеріалах або в заяві про забезпечення позову, тому питання про вжиття заходів до забезпечення позову вирішується виходячи з тих документів, які додані позивачем до позову або до заяви про забезпечення позову.

Отже, питання задоволення заяви сторони у справі про застосування заходів до забезпечення позову вирішується судом в кожному конкретному випадку, виходячи з характеру обставин справи, що дозволяють зробити припущення про утруднення чи унеможливлення виконання рішення суду у випадку невжиття заходів забезпечення позову.

Відповідно до ст. 74 ГПК України позивач зобов`язаний надати докази наявності фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного заходу забезпечення позову.

Разом з тим, адекватність заходу до забезпечення позову, що застосовується господарським судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється господарським судом, зокрема, з урахуванням співвідношення прав (інтересу), про захист яких просить заявник з обраними заявником заходами забезпечення позову.

Верховним Судом у складі колегії суддів Касаційного господарського суду в постанові від 01.04.2022 у справі №925/1615/21, зокрема, зазначено таке:

«При вирішенні питання про забезпечення позову господарський суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; ймовірності утруднення виконання або невиконання рішення господарського суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову.».

За результатами розгляду заяви та дослідження доказів, судом встановлено, що заявником не надано суду жодних доказів на підтвердження наявності підстав для вжиття заявлених заходів забезпечення позову, щоб суд зміг оцінити їх обгрунтованість.

Так, матеріали справи та матеріали заяви про забезпечення позову не містять доказів намірів відповідачів щодо відчуження належного їм рухомого, нерухомого майна та зменшення чи витрачання грошових коштів, які містяться на їх банківських рахунках на користь третіх осіб, як про це зазначає позивач.

Фактично, необхідність вжиття заходів забезпечення позову викликана власними припущеннями позивача про наявність обставин (тривале невідшкодування збитків завданих пожежею та те, що ракетні обстріли з боку російської федерації можуть погіршити якість майна відповідачів на яке може бути звернено стягнення, а також можливе відчуження майна відповідачів третім особам), які можуть ускладнити виконання рішення за його позовом чи загрожують його невиконанню зовсім.

Втім, наведені заявником обставини не свідчать про те, що грошові кошти чи майно, яке є у власності відповідачі, можуть зникнути, зменшитися за кількістю, так само як і не доведено, що відповідачами здійснюються дії з метою відчуження належного їх майна третім особам.

Безпосередньо в судовому засіданні 22.06.2023, на запитання суду, представник позивача зазначила, що просить накласти арешт на грошові кошти і на все рухоме та нерухоме майно відповідача-1 в сумі 1694090, 04 грн. та на грошові кошти і на все рухоме та нерухоме майно відповідача-2 в сумі 1694090, 04 грн., тому що вважає, що вони повинні відповідати солідарно на підставі ст. 1190 Цивільного кодексу України, тобто є солідарними боржниками. Разом з тим, представник позивача зазначила, що заявнику невідомо в кого з відповідачів є кошти на рахунках.

Також в судовому засіданні 22.06.2023 представник позивача повідомила суду, що заявнику невідомо про наявність конкретних дій з боку відповідачів, які націлені на відчуження належного їм майна.

Представник відповідача-2 в судовому засіданні 22.06.2023 заперечив з приводу солідарного стягнення.

Однак, забезпечення позову не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відтак, суд дійшов висновку, що заява про забезпечення позову не містить обґрунтованих мотивів, посилань на докази та самих доказів на підтвердження того, що обставини, на які заявник послався у заяві, свідчать про неможливість виконання рішення суду, у випадку його задоволення, в разі невжиття судом заходів забезпечення позову.

Крім того, суд зазначає, що загальне посилання заявника на наявність зобов`язання зі сторони відповідача, тобто, наявність спору між сторонами, не створює підстав для задоволення відповідної заяви про забезпечення позову.

Наявність спору щодо предмету позову - необхідна умова для розгляду правовідносин у господарському суді, відповідно до статті 4 Господарського процесуального кодексу України, відтак, як загальна, кваліфікуюча, ознака господарсько-процесуальних правовідносин не може бути сама по собі підставою для забезпечення позову, оскільки застосування даних заходів має виключний характер і потребує доведення на загальних умовах наявності відповідних підстав.

При цьому, спір про право відбувається з дотриманням принципу змагальності сторін господарського процесу, відповідно до частини 3 статті 2, статті 13 Господарського процесуального кодексу України, встановлення наявності права на предмет спору відбувається при розгляді справи по суті та зазначається у резолютивній частині рішення суду. Відтак, зокрема, неприпустимим є використання заходів забезпечення позову - арешта усього або значної частини майна боржника, як способу тиску на сторону у справі, примусу до завершення спору на користь позивача, що також негативно вплине на дотримання принципу змагальності сторін господарського процесу.

З урахуванням зазначеного вище, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні заяви Фізичної особи-підприємця Полозова Олександра Миколайовича про забезпечення позову у справі №911/1616/23.

З огляду на положення ст. 129 ГПК України та Закону України "Про судовий збір", оскільки заяву про вжиття заходів забезпечення позову судом розглянуто, витрати по сплаті судового збору в розмірі 1342,00 грн., відшкодуванню та поверненню не підлягають.

Суд роз`яснює позивачу, що відповідно до п. 4 постанови Пленуму Вищого господарського суду України N16 від 26.12.2011 року "Про деякі питання практики застосування заходів до забезпечення позову" (із подальшими змінами) клопотання про забезпечення позову, яке раніше було відхилено повністю або частково, може бути подано вдруге, якщо змінились певні обставини. Тобто на заяви про забезпечення позову, в задоволенні яких було відмовлено, не поширюється заборона повторно звертатись до господарського суду.

Керуючись ст. 136, 140, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ

У задоволенні заяви Фізичної особи-підприємця Полозова Олександра Миколайовича про забезпечення позову у справі №911/1616/23 відмовити.

Ухвала набирає законної сили негайно після її оголошення та відповідно до ч. 8 ст. 140, ст. 235, п. 4 ч. 1 ст. 255, ст. 256 може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги протягом 10 днів з дня набрання нею законної сили.

Повний текст ухвали складено та підписано 29.06.2023.

Суддя О.Г. Смірнов