ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
УХВАЛА

щодо відводу судді

23 червня 2023 року м. ХарківСправа № 922/1597/23

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Жигалкіна І.П.

розглянувши заяву (вх. № 16128 від 22.06.2023) ПП «АЛМАЗ-2005» про відвід судді

по матеріалам справи

за позовом Приватного підприємства «АЛМАЗ - 2005», м. Дніпро
до 1. Харківської дирекції Акціонерного товариства "Укрпошта", м.Харків, 2. Акціонерного товариства "Банк інвестицій та заощаджень", м.Київ
про зобов`язання вчинити певні дії

ВСТАНОВИВ:

Приватне підприємство «АЛМАЗ - 2005» (надалі - Позивач) звернувся 24 квітня 2023 року до Господарського суду Харківської області із позовною заявою про визнання банківської гарантії № 399/23-ТГ від 15 лютого 2023 року, видану на підставі договору про надання банківських гарантій № 399/23-ТГ від 15 лютого 2023 року, укладеного між ПП «АЛМАЗ-2005» та АТ «Банк інвестицій та заощаджень» (надалі - 2-й Відповідач) такою, що не підлягає виконанню, на підставі вимоги Харківської дирекції Акціонерного товариства «Укрпошта» (надалі - 1-й Відповідач) №001002- 263-23 від 08.03.2023 року. Також Позивач просить суд витрати по сплаті судового збору та витрати на правову допомогу адвоката покласти на Харківську дирекцію Акціонерного товариства «Укрпошта.

Судом прийнято позов до розгляду, відкрито провадження у справі №922/1597/23, справу вирішено розглядати за правилами загального позовного провадження з повідомленням сторін та призначенням підготовчого засідання на "11" травня 2023 р. о 11:45.

Суд свою ухвалою від 08.06.2023 відмовив у задоволенні клопотання (вх. №14544 від 08.06.2023) Позивача про проведення відеоконференції та відклав підготовче засідання відкласти на 22 червня 2023 року о 11:45

Ухвалою суду від 22.06.2023 продовжено строк проведення підготовчого провадження на 30 днів до "25" липня 2023 р. та відкладено підготовче засідання на 13.07.2023 о 12:30.

22 червня 2023 року від ПП «АЛМАЗ-2005» надійшла заява про відвід судді, де просить суд відвести суддю Господарського суду Харківської області Жигалкіна I.П. від розгляду справи № 922/1597/23.

Заява мотивована незгодою заявника з рішенням суду, а саме ухвалами Господарського суду Харківської області про відмову у задоволенні заяв про проведення судового засідання в режимі відеоконференції.

На думку заявника існують обставини, які викликають сумніви у неупередженості головуючого судді та його об`єктивності у зв`язку з систематичними необґрунтованими відмовами надати можливість дистанційного розгляду даної справи, що в умовах воєнного стану є єдиною доступною для позивача можливістю забезпечити повноцінний захист своїх інтересів у суді.

За приписами частин 7, 8, 11 статті 39 Господарського процесуального кодексу України питання про відвід має бути розглянуто не пізніше двох днів з дня надходження заяви про відвід. Суд вирішує питання про відвід без повідомлення учасників справи. За результатами вирішення заяви про відвід суд постановляє ухвалу.

Розглянувши заяву ПП «АЛМАЗ-2005» про відвід судді, суд дійшов висновку про відсутність підстав для її задоволення, виходячи з наступного.

Статтею 129 Конституції України встановлено, що суддя, здійснюючи правосуддя, є незалежним та керується верховенством права.

За приписами частини 2 статті 8 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" суддя розглядає справи, одержані згідно з порядком розподілу судових справ, установленим відповідно до закону. На розподіл судових справ між суддями не може впливати бажання судді чи будь-яких інших осіб.

В той же час, суд відзначає, що запровадження законодавцем інституту відводу судді, унормованого в положеннях ст. ст. 35-40 Господарського процесуального кодексу України, мало на меті в першу чергу уникнення будь-яких ризиків можливості порушення основних засад (принципів) господарського судочинства, якими є: верховенство права; рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; гласність і відкритість судового процесу та його повне фіксування технічними засобами; змагальність сторін; диспозитивність; пропорційність; обов`язковість судового рішення; забезпечення права на апеляційний перегляд справи; забезпечення права на касаційне оскарження судового рішення у визначених законом випадках; розумність строків розгляду справи судом; неприпустимість зловживання процесуальними правами; відшкодування судових витрат сторони, на користь якої ухвалене судове рішення, та забезпечення гарантії дотримання декларованих Конституцією України та Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року прав на судовий захист при зверненні особи до суду з метою їх реалізації.

У зв`язку з чим було визначено перелік випадків, за наявності яких може виникати можливість порушення наведених принципів та гарантій, які було визначено в ст. 35 Господарського процесуального кодексу України, а саме: суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді. Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 36 цього Кодексу. До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

При цьому, як зазначає Європейський суд з прав людини, найголовніше - це довіра, яку в демократичному суспільстві повинні мати суди у громадськості. Наявність безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначається за допомогою суб`єктивного критерію, тобто оцінювання особистого переконання конкретного судді у конкретній справі, а також за допомогою об`єктивного критерію, тобто з`ясування того, чи надав цей суддя достатні гарантії для виключення будь-якого законного сумніву з цього приводу (рішення від 24.05.89 у справі N 11/1987/134/188 "Hauschildt v. Denmark", пункт 48).

Тобто, заявлений учасником відвід складу суду від розгляду справи має ґрунтуватися не на особистих переконаннях заявника щодо обставин спірних правовідносин, а саме на оцінці особистих переконань конкретного судді у конкретній справі та його фактичної поведінки при вирішенні такої справи.

Досліджуючи наведені критерії оцінки в межах даної справи, суд відзначає, що презумпція особистої неупередженості судді діє доти, доки не з`являться докази на користь протилежного, однак, в даному випадку ПП «АЛМАЗ-2005» жодних доказів на підтвердження особистої упередженості судді Жигалкіна І.П. у вирішенні спору в даній справі не надано.

Вказана заява мотивована тим, що у Позивача виникають сумніви у неупередженості або об`єктивності судді Жигалкіна І.П. під час розгляду даної справи, оскільки, за доводами заявника суд відмовляє у відоконференції, тим самим не допускає представника до розгляду справи.

З аналізу процесуального законодавства слідує, що право на подання заяви про відвід судді є однією з гарантій законності здійснення правосуддя і об`єктивності та неупередженості розгляду справи, оскільки ст. 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини закріплено основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її позову в національному суді і до яких належить розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Водночас, частиною першою статті 43 Господарського процесуального кодексу України вказано, що учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Наведені у заяві обставини не свідчать про наявність підстав, передбачених статтею 35 Господарського процесуального кодексу України для відводу судді, а також не підтверджують упередженість та необ`єктивність судді Жигалкіна І.П. при розгляді даної справи.

Фактично у поданій заяві заявник не надає жодного доказу де встановлено саме обов`язку суду про задоволенні заяв (клопотань) про проведення відеоконференції, як це передбачено ст. 197 ГПК України. Стосовно заборони представнику Позивача бути присутнім у судовому засіданні, заявником не тільки не наведено відповідних підстав та не має жодного обґрунтованого доказу.

Крім того суд звертає увагу, що неодноразово Позивачу надсилались ухвали з повідомлення про день та час проведення підготовчого провадження та слухання справи по суті. Так кожна процесуальна дія вчинена судом з постановлення процесуального документу направлялась Позивачу. Проте, як вбачається з матеріалів справи, останній не з`являвся жодного разу до суду, чим самим обирав, у який спосіб вчиняти свої дії. Суд нагадує, що у ГПК України з цього приводу встановлено щодо прав, обов`язків та наслідків, які вчинюються учасниками справи.

Відповідно до Бангалорських принципів поведінки суддів, які схвалено Резолюцією Економічної та Соціальної Ради ООН 27 липня 2006 р. № 2006/23 від 19 травня 2006 р., незалежність судових органів є передумовою забезпечення правопорядку та основною гарантією справедливого вирішення справи в суді. Отже, суддя має відстоювати та втілювати в життя принцип незалежності судових органів в його індивідуальному та колективному аспектах.

Згідно п.п. 1.1, 2.1, 2.2 Бангалорських принципів поведінки суддів передбачено, що суддя повинен здійснювати свою судову функцію незалежно, виходячи виключно з оцінки фактів, відповідно до свідомого розуміння права, незалежно від стороннього впливу, спонукання, тиску, загроз чи втручання, прямого чи опосередкованого, що здійснюється з будь-якої сторони та з будь-якою метою. Одночасно, вказаними Принципами унормовано, що об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття.

При виконанні своїх обов`язків суддя вільний від будь-яких схильностей, упередженості чи забобонів. Поведінка судді в процесі засідання та за стінами суду має сприяти підтримці та зростанню довіри суспільства, представників юридичної професії та сторін у справі до об`єктивності суддів та судових органів.

Фактів недотримання суддею таких принципів заява не містить.

На підставі викладеного суд вважає заяву ПП «АЛМАЗ-2005» про відвід судді Жигалкіна I.П. від розгляду справи № 922/1597/23 необґрунтованою.

Згідно з ч. 2, 3 ст. 39 ГПК України питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 32 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Враховуючи вимоги ч. 3 ст. 39 ГПК України, оскільки суд дійшов висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про відвід надійшла до суду більше ніж за три робочі дні до наступного засідання, з метою уникнення сумнівів у неупередженості судді Жигалкіна І.П., суд вважає за необхідне передати заяву на автоматизований розподіл справи між суддями з метою вирішення питання про відвід в іншому складі суду.

Керуючись ст. 33, 35, 38, 39, 232 - 235 ГПК України,

УХВАЛИВ:

1. Заяву (вх. № 16128 від 22.06.2023) ПП «АЛМАЗ-2005» про відвід судді про відвід судді Жигалкіна І.П по справі №922/1597/23 визнати необґрунтованою та передати для визначення судді в порядку, встановленому частиною першою статті 32 Господарського процесуального кодексу України.

2. Повідомити учасників справи, що відповідно до ч. 1 ст. 235 ГПК України ухвала набирає законної сили негайно після її оголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом чи Законом України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом".

3. Повідомити учасників справи, відповідно ч. 1 ст. 255 ГПК України ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя І.П. Жигалкін