ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

"29" червня 2023 р. м. Київ Справа № 911/1396/23

Господарський суд Київської області у складі судді Христенко О.О., розглянувши заяву б/н від 23.06.2023 (вх. № 5092/23 від 26.06.2023) Товариства з обмеженою відповідальністю «Капітель Дніпро» про забезпечення позову

встановив:

В проваджені Господарського суду Київської області перебуває справа № 911/1396/23 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Капітель Дніпро» до Товариства з обмеженою відповідальністю «Інтер Балтік Груп» про стягнення 244 774,39 грн.

26.06.2023 від Товариства з обмеженою відповідальністю « Капітель Дніпро» надійшла заяву б/н від 23.06.2023 (вх. № 5092/23 від 26.06.2023), яка сформована в системі «Електронний суд», про забезпечення позову, шляхом накладення арешту на грошові кошти Товариства з обмеженою відповідальністю «Інтер Балтік Груп» в межах суми 244 774,39 грн, що знаходяться на всіх рахунках у банківських установах, інформація про які буде виявлена в процесі виконання ухвали суду про забезпечення позову.

В обґрунтування своєї заяви, заявник посилається на наявність судового рішення у справі № 911/267/21, яким з Товариства з обмеженою відповідальністю «Інтер Балтік Груп» було стягнуто 150 000,00 грн штрафу, однак, як зазначає позивач у процесі виконання зазначено рішення боржник чиніть перешкоди щодо його належного виконання, надаючи заяви з процесуальних питань.

Разом з цим, заявник зазначає про те, що згідно з інформаційної довідки № 336633945 від 22.06.2023 Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборони відчуження об`єктів нерухомого майна, вбачається відсутність у ТОВ «Інтер Балтік Груп» зареєстрованого за ним майна. Відсутність за відповідачем зареєстрованого на праві власності майна дає вагомі підстави вважати, що невжиття заходів забезпечення позову може істотно ускладнити чи навіть унеможливити виконання рішення суду.

Розглянувши заяву б/н від 23.06.2023 (вх. № 5092/23 від 26.06.2023) Товариства з обмеженою відповідальністю «Капітель Дніпро» про забезпечення позову, суд зазначає наступне.

Статтею 136 Господарського процесуального кодексу України визначено, що господарський суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 137 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

За змістом цієї норми обґрунтування необхідності забезпечення позову полягає у доказуванні обставин, з якими пов`язано вирішення питання про забезпечення позову. Забезпечення позову застосовується як гарантія задоволення законних вимог позивача. Умовою застосування заходів до забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що майно, яке є у відповідача на момент пред`явлення позову до нього, може зникнути, зменшитися за кількістю або погіршитися за якістю на момент виконання рішення.

Отже, з урахуванням загальних вимог, передбачених статтею 73 ГПК України, обов`язковим є подання доказів наявності фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного заходу до забезпечення позову.

Відповідно до усталеної практики господарських судів, при вирішенні питання про забезпечення позову, господарський суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення господарського суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Таким чином, необхідною умовою вжиття заходів для забезпечення позову є наявність обставин, які свідчать про те, що в разі невжиття таких заходів можуть виникнути перешкоди щодо виконання рішення суду. Безпосередньою метою вжиття заходів є саме забезпечення виконання рішення суду. Інститут забезпечення позову в господарському процесі існує виключно з метою забезпечення гарантії виконання майбутнього судового рішення.

Адекватність заходу для забезпечення позову, що застосовується господарським судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється господарським судом, зокрема, з урахуванням співвідношення права (інтересу), про захист яких просить заявник, з вартістю майна, на яке вимагається накладення арешту, або майнових наслідків заборони відповідачеві вчиняти певні дії.

Отже, питання задоволення заяви сторони у справі про застосування заходів до забезпечення позову вирішується судом в кожному конкретному випадку, виходячи з характеру обставин справи, що дозволяють зробити припущення про утруднення чи унеможливлення виконання рішення суду у випадку невжиття заходів забезпечення позову.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод від 04.11.1950 року кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом. Згідно практики Європейського суду з прав людини, яка є джерелом права згідно статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", - право на справедливий суд охоплює не лише стадію розгляду справи по суті, але також дотримання всіх процедур, що передбачені національним законодавством і повинні відбуватися до порушення провадження у справі.

Принцип рівності сторін у процесі вимагає, щоб кожній стороні надавалася розумна можливість представляти справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно другої сторони (Рішення ЄСПЛ у справі "Салов проти України" від 06.09.2005).

У Рішенні ЄСПЛ у справі "Надточий проти України" від 15.05.2008р. зазначено, що принцип рівності сторін передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом.

З урахуванням наведених висновків, заходи забезпечення позову повинні стосуватися та ґрунтуватися на достатньо обґрунтованих припущеннях, що невжиття їх може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду щодо стягнення заборгованості.

Заявник, з огляду на положення частини 1 статті 74 ГПК України, повинен довести відповідні обставини наявності вчинення Товариством з обмеженою відповідальністю «Інтер Балтік Груп» дій спрямованих на ухилення від виконання зобов`язань. У даному випадку заявник в якості підтвердження здійснення Товариством з обмеженою відповідальністю «Інтер Балтік Груп» будь-яких дій, які в майбутньому можуть утруднити або зробити неможливим виконання рішення суду, посилається на наявність судового рішення, зовсім в іншій справі № 911/267/21, в якій на думку заявника, надаючи заяви з процесуальних питань, боржник чиніть перешкоди у виконанні рішення суду, однак такі доводи не беруться судом до уваги, оскільки заявник посилається лише на свої припущення та бере в обґрунтування обставини зовсім в іншій справі.

Разом з цим, суд відзначає, що в матеріалах справи № 911/1396/23 наявні докази того, що згідно з постановою приватного виконавця виконавчого округу Київської області Копитко Б.В. від 02.03.2023, рішення Господарського суду Київської області від 03.11.2022 у справі № 911/267/21 виконане в повному обсязі та стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю «Інтер Балтік Груп» штраф у розмірі 150 000,00 грн за порушення умов Договору про ексклюзивне співробітництво та сумісну діяльність з продажу вогнегасних покриттів торгівельної марки Interchar від 20.11.2019.

Разом з цим, обґрунтовуючи необхідність забезпечення позову, заявник також посилався на відсутність у відповідача нерухомого майна, однак вказані аргументи, на переконання суду, не є тією обставиною, яка б могла свідчити про вчинення відповідачем дій, спрямованих на ухилення від виконання зобов`язання в рамках даного спору або слугувати підставою для висновку про неможливість чи істотне ускладнення в майбутньому виконання судового рішення, саме лише посилання в заяві на потенційну неможливість виконання рішення суду без наведення відповідного обґрунтування не є достатньою підставою для задоволення відповідної заяви.

Таким чином, дослідивши збалансованість інтересів сторін, надавши оцінку поданим матеріалам щодо забезпечення позову в їх сукупності, з огляду на вказані вище вимоги чинного законодавства, суд дійшов висновку про відмову в задоволенні заяви про забезпечення позову, оскільки заявником не доведено належними доказами, що невжиття заходів забезпечення позову, зазначених у заяві, може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів заявника, за захистом яких він звернувся до суду.

Частиною 6 ст. 140 Господарського процесуального кодексу України визначено, що про забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову суд постановляє ухвалу.

Враховуючи, що заяву про забезпечення позову судом розглянуто, тому витрати Товариства з обмеженою відповідальністю «Капітель Дніпро» по сплаті судового збору за положеннями статті 129 ГПК України та Закону України «Про судовий збір» відшкодуванню та поверненню не підлягають.

Враховуючи наведене вище, керуючись ст.ст. 129, 136, 140, 234 ГПК України, суд -

постановив:

Відмовити Товариству з обмеженою відповідальністю «Капітель-Дніпро» в задоволені заяви б/н від 23.06.2023 (вх. № 5092/23 від 26.06.2023) про забезпечення позову.

Ухвала набирає законної сили у порядку визначеному Господарським процесуальним кодексом України та може бути оскаржена у встановленому порядку.

Ухвалу підписано - 29.06.2023

Суддя О.О. Христенко