УХВАЛА

21 червня 2023 року

м. Київ

Справа № 910/3795/21

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Багай Н. О. - головуючого, Дроботової Т. Б., Чумака Ю. Я.,

розглянувши матеріали касаційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "ДНІПРЕКС-УКРАЇНА"

на постанову Північного апеляційного господарського суду від 02.02.2023 у справі

за позовом першого заступника керівника Київської міської прокуратури в інтересах держави в особі Київської міської ради

до Товариства з обмеженою відповідальністю "ДНІПРЕКС-УКРАЇНА",

за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача: 1) Товариства власників квартир будинку 14/12 по вул. Суворова м. Києва "ЛІТА", 2) Товариства з обмеженою відповідальністю "БОРЕКС ІНВЕСТ",

про витребування земельної ділянки,

ВСТАНОВИВ:

01.06.2023 до Верховного Суду надійшла касаційна скарга Товариства з обмеженою відповідальністю "ДНІПРЕКС-УКРАЇНА" на постанову Північного апеляційного господарського суду від 02.02.2023 (повний текст складено 14.03.2023), ухвалену за результатами перегляду рішення Господарського суду міста Києва від 14.06.2022 у справі № 910/3795/21, надіслана 23.05.2023 до Верховного Суду засобами поштового зв`язку.

Перевіривши матеріали касаційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "ДНІПРЕКС-УКРАЇНА", Верховний Суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення касаційної скарги без руху з огляду на таке.

Відповідно до пункту 2 частини 4 статті 290 Господарського процесуального кодексу України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір".

Згідно з частиною 1 статті 4 зазначеного Закону судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Як установлено Верховним Судом, позовну заяву перший заступник керівника Київської міської прокуратури в інтересах держави в особі Київської міської ради подав у березні 2021 року, її предметом є майнова вимога про витребування на користь територіальної громади міста Києва в особі Київської міської ради земельної ділянки площею 0,1743 га з кадастровим номером :82:342:0008, розташованої по вул. Миколи Гайцана, 12/14 у Печерському районі м. Києва.

Згідно з пунктом 2 частини 1 статті 163 Господарського процесуального кодексу України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Відповідно до частини 1 статті 190 Цивільного кодексу України майном як особливим об`єктом вважаються окрема річ, сукупність речей, а також майнові права та обов`язки.

Відповідно до підпункту 1 пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" (у редакції, що діяла на час подання позовної заяви) за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру судовий збір становив 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2021 рік" прожитковий мінімум для працездатних осіб станом на 01.01.2021 установлено у розмірі 2 270,00 грн.

Згідно з підпунктом 5 пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" (у редакції, чинній на час звернення з касаційною скаргою) за подання до господарського суду касаційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 200 % ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

Товариство з обмеженою відповідальністю "ДНІПРЕКС-УКРАЇНА" у касаційній скарзі просить скасувати постанову Північного апеляційного господарського суду від 02.02.2023, а рішення Господарського суду міста Києва від 14.06.2022 у справі № 910/3795/21 залишити в силі.

Таким чином, звертаючись із касаційною скаргою, заявник мав сплатити судовий збір розрахований за формулою: вартість спірної земельної ділянки х 1,5 % х 200 %, де 1,5 % - ставка судового збору за подання позовної заяви майнового характеру, 200 % - ставка судового збору за подання касаційної скарги. Однак матеріали касаційної скарги не містять відомостей про вартість спірної земельної ділянки. Оскільки касаційну скаргу подано безпосередньо до суду касаційної інстанції, матеріали справи № 910/3795/21 у Верховному Суді відсутні, що позбавляє можливості встановити вартість спірної земельної ділянки.

Товариством з обмеженою відповідальністю "ДНІПРЕКС-УКРАЇНА" до касаційної скарги додано квитанцію від 23.05.2023 № про сплату судового збору на суму 54 381,60 грн. Проте Верховний Суд не може дійти висновку, що судовий збір за подання касаційної скарги сплачено у встановленому законом розмірі у зв`язку з відсутністю відомостей щодо вартості спірної земельної ділянки, витребування якої є предметом спору.

Крім того, дослідивши повний текст оскаржуваної постанови в Єдиному державному реєстрі судових рішень, колегія суддів зазначає, що у ній вказана вартість спірної земельної ділянки, а саме: "Рішенням Київської міської ради "Про продаж земельної ділянки Відкритому акціонерному товариству "Укртурінвест" для будівництва, експлуатації та обслуговування офісно-житлової прибудови до будинку по вул. М. Гайцана, 12/14 у Печерському районі м. Києва" № 125/786 від 08.02.2007 затверджено умови продажу земельної ділянки площею 0,1743 за 3 312 707,00 грн. для будівництва, експлуатації та обслуговування офісно-житлової прибудови до будинку на вул. Миколи Гайцена, 12/14 у Печерському районі м. Києва, та вирішено після сплати повної вартості земельної ділянки оформити та видати ВАТ "Укртурінвест" в установленому законом порядку державний акт на право власності на земельну ділянку". Однак, якщо вартість спірної земельної ділянки становить 3 312 707,00 грн, то скаржником сплачено судовий збір не у повному розмірі, а саме: 3 312 707,00 грн х 1,5 % х 200 % = 99 381,21 грн (сума судового збору, в разі якщо вартість спірної земельної ділянки становить 3 312 707,00 грн) - 54 381,60 грн (сплачена сума скаржником судового збору відповідно до квитанції від 23.05.2023 № ) = 44 999,61 грн (недоплачена сума судового збору, в разі якщо вартість спірної земельної ділянки становить 3 312 707,00 грн).

Відповідно до частини 2 статті 292 Господарського процесуального кодексу України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, вона залишається без руху.

Крім того, відповідно до статті 288 Господарського процесуального кодексу України касаційна скарга на судове рішення подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, що оскаржується, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови Північного апеляційного господарського суду від 02.02.2023 складено 14.03.2023, тому останнім днем її оскарження відповідно до положень Господарського процесуального кодексу України є 03.04.2023.

Товариство з обмеженою відповідальністю "ДНІПРЕКС-УКРАЇНА" подало касаційну скаргу 23.05.2023, тобто поза межами двадцятиденного строку, встановленого частиною 1 статті 288 Господарського процесуального кодексу України для подання касаційної скарги.

У касаційній скарзі Товариство з обмеженою відповідальністю "ДНІПРЕКС-УКРАЇНА" заявило клопотання про поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, яке обґрунтоване отриманням повного тексту оскаржуваної постанови засобами поштового зв`язку 28.04.2023, що підтверджується доданою до касаційної скарги копією конверта, у якому надсилалась копія оскаржуваної постанови скаржнику. Крім того, скаржник зазначає про пропуск двадцятиденного строку з моменту вручення йому копії оскаржуваної постанови та обґрунтовує його тим, що директором Товариства з обмеженою відповідальністю "ДНІПРЕКС-УКРАЇНА" є громадянин Республіки Польща, який з липня 2022 року перебуває поза межами території України. Як зазначає скаржник, повний текст оскаржуваної постанови був вручений колишньому директору Товариства з обмеженою відповідальністю "ДНІПРЕКС-УКРАЇНА", який після цього не міг зв`язатися протягом квітня - початку травня 2023 року з теперішнім директором Товариства з обмеженою відповідальністю "ДНІПРЕКС-УКРАЇНА", що призвело, як зазначає скаржник, до пропуску ним строку на касаційне оскарження. Крім того, скаржник зазначає, що касаційну скаргу було складено та підписано 18.05.2023 (в межах строку на касаційне оскарження, передбаченого частиною 2 статті 288 Господарського процесуального кодексу України), однак у зв`язку з перебуванням директора Товариства з обмеженою відповідальністю "ДНІПРЕКС-УКРАЇНА" поза межами території України, її направлення в суд касаційної інстанції відбулося пізніше, із залученням засобів транспортного зв`язку. За таких обставин скаржник вважає, що строк на касаційне оскарження пропущений з поважних причин та просить поновити його.

Розглянувши клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "ДНІПРЕКС-УКРАЇНА" про визнання поважними причин пропуску строку на касаційне оскарження та його поновлення, Верховний Суд зазначає таке.

Частинами 2, 3 статті 288 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення. Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині четвертій статті 293 зазначеного Кодексу.

Згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка є частиною національного законодавства України з 1997 року, кожному гарантується право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися у контексті Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного та обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами (рішення Європейського суду з прав людини у справі "Рябих проти Росії").

Європейський суд з прав людини у своєму рішенні у справі "Пономарьов проти України" (№ 3236/03, від 03.04.2008) вказав, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata (принцип юридичної визначеності).

Можливість відновлення пропущеного процесуального строку пов`язується із наявністю саме поважних причин його пропуску. Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій.

Верховний Суд зазначає, що обставини, викладені у клопотанні Товариства з обмеженою відповідальністю "ДНІПРЕКС-УКРАЇНА" про поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, не свідчать про наявність поважних причин пропуску строку на касаційне оскарження, оскільки заявник не надав доказів існування обставин, які б дійсно перешкоджали поданню касаційної скарги у строк, визначений Господарським процесуальним кодексом України.

Колегія суддів звертає увагу, що зволікання скаржника із реалізацією права на касаційне оскарження не підтверджене об`єктивними обставинами, які б розумно виправдовували неможливість звернення з касаційною скаргою у максимально стислий строк.

Сторони мають цікавитися станом відомих їм судових проваджень. Інформація про стан судових справ є відкритою і кожна заінтересована особа може дізнатися про прийняті судом рішення за допомогою контакт-центру суду та/або за допомогою Єдиного державного реєстру судових рішень.

В Єдиному державному реєстрі судових рішень повний текст постанови Північного апеляційного господарського суду від 02.02.2023 оприлюднено 17.03.2023.

Суд касаційної інстанції у кожному конкретному випадку повинен з урахуванням конкретних обставин пропуску строку, оцінки доводів щодо причин їх пропуску зробити мотивований висновок щодо поважності чи неповажності причин пропуску такого строку.

Оскільки скаржником в обґрунтування поважності причин пропуску строку касаційного оскарження не наведено обставин, які були б об`єктивно непереборними, не залежали від волевиявлення скаржника та були би пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення ним процесуальної дії, клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку на касаційне оскарження визнається судом необґрунтованим.

Відповідно до частини 3 статті 292 Господарського процесуального кодексу України, касаційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 288 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або наведені підстави для поновлення строку на касаційне оскарження визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті касаційного провадження на підставі пункту 4 частини 1 статті 293 цього Кодексу.

Отже, для усунення недоліків касаційної скарги Товариству з обмеженою відповідальністю "ДНІПРЕКС-УКРАЇНА" необхідно:

- подати до суду касаційної інстанції докази вартості спірної земельної ділянки та докази сплати судового збору за подання касаційної скарги в установленому законом порядку і розмірі, а саме у розмірі суми розрахованої за формулою: вартість спірної земельної ділянки х 1,5 % х 200 %, за реквізитами, що зазначені на офіційному сайті Верховного Суду в розділі "Судовий збір" (у разі, якщо ця сума не відповідає сумі, сплаченій скаржником, згідно з квитанцією від 23.05.2023 № );

- подати клопотання про поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження та навести інші підстави, підтверджені належними доказами, для поновлення цього строку.

З огляду на викладене касаційна скарга Товариства з обмеженою відповідальністю "ДНІПРЕКС-УКРАЇНА" на постанову Північного апеляційного господарського суду від 02.02.2023 у справі № 910/3795/21 підлягає залишенню без руху на підставі частин 2, 3 статті 292 Господарського процесуального кодексу України із наданням скаржнику строку для усунення зазначених недоліків.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали, Товариству з обмеженою відповідальністю "ДНІПРЕКС-УКРАЇНА" буде відмовлено у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою на постанову Північного апеляційного господарського суду від 02.02.2023 у справі № 910/3795/21 на підставі пункту 4 частини 1 статті 293 Господарського процесуального кодексу України.

Крім того, згідно зі статтею 291 Господарського процесуального кодексу України особа, яка подає касаційну скаргу, надсилає іншим учасникам справи копію цієї скарги і доданих до неї документів, які у них відсутні, листом з описом вкладення.

Серед додатків до касаційної скарги містяться докази направлення учасникам справи копій касаційної скарги та доданих до неї документів.

Разом з тим, згідно з описом вкладення до листа на ім`я Товариства з обмеженою відповідальністю "БОРЕКС ІНВЕСТ" зазначене відправлення надіслане за адресою: вул. Червоноармійська, буд. 21, м. Київ, 01004, тоді як за даними Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань юридична адреса Товариства з обмеженою відповідальністю "БОРЕКС ІНВЕСТ": проспект Голосіївський, буд. 68, кв. 1, м. Київ, 03040.

Неповідомлення учасника судового процесу у справі про звернення з касаційною скаргою порушує процесуальні права цього учасника, принципи рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом та змагальності сторін, передбачені частиною 3 статті 2 Господарського процесуального кодексу України.

Отже, Товариству з обмеженою відповідальністю "ДНІПРЕКС-УКРАЇНА" необхідно належним чином виконати вимоги статті 291 Господарського процесуального кодексу України і надати суду докази надсилання копії касаційної скарги Товариству з обмеженою відповідальністю "БОРЕКС ІНВЕСТ" на його юридичну адресу, зазначену в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Керуючись статтями 234, 235, 288, 290, частиною 3 статті 292 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу Товариству з обмеженою відповідальністю "ДНІПРЕКС-УКРАЇНА" на постанову Північного апеляційного господарського суду від 02.02.2023 у справі № 910/3795/21 залишити без руху до 17.07.2023, але строк виконання цієї ухвали не може перевищувати десяти днів із дня вручення її скаржникові.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Головуючий Н. О. Багай

Судді Т. Б. Дроботова

Ю. Я Чумак