ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

"27" червня 2023 р. м. Черкаси справа № 925/877/23

Господарський суд Черкаської області у складі судді Г.М.Скиби, розглянувши в приміщенні господарського суду заяву Шульца Дімітрія, громадянина Німеччини від 26.06.2023 (вх.суду №10666/23 від 27.06.2023) забезпечення позову до подання позову, без виклику представників сторін,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 подав до суду заяву про забезпечення позову (до подання позову) від 26.06.2023 (вх.суду №10666/23 від 27.06.2023) в якій просить суд вжити заходи забезпечення позову, а саме:

- заборонити Акціонерному товариству "Оператор газорозподільної системи "Черкасигаз" вчиняти будь-які дії по виконанню рішення наглядової ради Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Черкасигаз" від 15.06.2023 №10/23-ГП, спрямовані в тому числі на зміну відомостей про керівника Акціонерного товариства "Черкасигаз";

- заборонити будь-якому державному реєстратору приймати від Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Черкасигаз" або його представників документи для державної реєстрації змін до відомостей про юридичну особу, що містяться в Єдиному державному реєстрі, щодо керівника юридичної особи - Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Черкасигаз";

- заборонити будь-якому державному реєстратору здійснювати державну реєстрацію змін до відомостей про юридичну особу - Акціонерне товариство "Оператор газорозподільної системи "Черкасигаз", що містяться в Єдиному державному реєстрі, щодо керівника юридичної особи - Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Черкасигаз".

В поданій заяві зазначено, що буде подана позовна заява Шульца Дімітрія до Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Черкасигаз" про визнання незаконним та скасування рішення Наглядової ради Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Черкасигаз" від 15.06.2023 №10/23-ГП.

В обґрунтування поданої заяви ОСОБА_1 вказує, що спірним рішенням Наглядової ради Акціонерного товариства "Черкасигаз" від 15.06.2023 №10/23-ГП на посаду голови правління цього товариства був обраний ОСОБА_2 .

Заявник вважає, що рішення Наглядової ради є незаконним з наступних підстав:

ОСОБА_3 та Акціонерним товариством "Оператор газорозподільної системи "Черкасигаз" було укладено контракт від 05.06.2023, який регулює відносини між товариством та Головою правління, пов`язані з виконанням повноважень та обов`язків Голови правління. Відповідно до цього контракту Голова правління зобов`язується здійснювати діяльність по виконанню обов`язків Голови правління на поточне управління Товариством з метою його високоприбуткової діяльності та ефективного використання майна Товариства, визначених Законом України "Про акціонерні товариства", іншими нормативно-правовими актами України, Статутом товариства, відповідними Положеннями, а Товариство зобов`язується у випадках, передбачених законодавством України та у відповідності до цього контракту та чинного законодавства, своєчасно та у повному розмірі здійснювати оплату праці за виконання обов`язків Голови правління.

Пунктом 6.2. контракту передбачено, що цей контракт може бути припиненим до закінчення строку його дії:

- за згодою сторін,

- у разі невиконання або неналежного виконання головою правління без поважних причин обов`язків, покладених на нього цим контрактом (або передбачених додатковими угодами до цього контракту), Статутом, Положенням про правління товариства;

- у випадку одноразового грубого порушення головою правління чинного законодавства чи обов`язків, передбачених цим контрактом, що зумовило для товариства негативні наслідки (нанесення збитків, штрафи, постраждав авторитет товариства тощо).

Пунктом 6.3 контракту передбачено заборону припинення контракту за ініціативою товариства протягом одного календарного року з дня укладення контракту.

При цьому пунктом 7.1. контракту передбачено, що він набуває чинності з дати його підписання сторонами та діє до дня прийняття уповноваженим органом товариства рішення про обрання (призначення) нового Голови правління Товариства.

В рішенні від 15.06.2023 №10/23-ГП, що оскаржується, відсутнє будь-яке посилання на норми контракту, які регулюють порядок та підстави припинення контракту від 05.06.2023, а також відсутні підстави та мотиви прийняття рішення про припинення повноважень Голови правління.

Статтею 40 Кодексу законів про працю України передбачені підстави розірвання трудового договору з ініціативи роботодавця.

Статтею 41 Кодексу законів про працю України передбачено, що крім підстав, передбачених статтею 40 цього Кодексу, трудовий договір з ініціативи роботодавця може бути розірваний також у випадку припинення повноважень посадових осіб.

Відтак, на думку заявника, оскаржуваним рішенням від 15.06.2023 №10/23-ГП Акціонерне товариство "Оператор газорозподільної системи "Черкасигаз" фактично припинило дію контракту від 05.06.2023 всупереч заборони на його припинення протягом року з дня його укладання, встановленої п. 6.3 контракту.

Згідно ст.9 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань" відомості про юридичну особу, громадське формування, що не має статусу юридичної особи, та фізичну особу - підприємця вносяться до Єдиного державного реєстру на підставі, зокрема, відповідних заяв про державну реєстрацію: 2) документів, що подаються для проведення інших реєстраційних дій. У відповідності до ч.2 вказаної статті в Єдиному державному реєстрі містяться такі відомості про юридичну особу, як найменування юридичної особи, у тому числі скорочене (за наявності); ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (далі - ідентифікаційний код): організаційно-правова форма; перелік засновників та учасників; місцезнаходження юридичної особи; види діяльності; відомості про органи управління юридичної особи; відомості про керівника юридичної особи та про інших осіб (за наявності), які можуть вчиняти дії від імені юридичної особи, у тому числі підписувати договори, подавати документи для державної реєстрації тощо: прізвище, ім`я, по батькові, дата народження, реєстраційний номер облікової картки платника податків або серія та помер паспорта (для фізичних осіб, які мають відмітку в паспорті про право здійснювати платежі за серією та номером паспорта, інформація для здійснення зв`язку з керівником юридичної особи (телефон та/або адреса електронної пошти)), дані про наявність обмежень щодо, представництва юридичної особи.

У відповідності до ч.4 ст.17 вищевказаного Закону для державної реєстрації змін до відомостей про юридичну особу, що містяться в Єдиному державному реєстрі, щодо керівника юридичної особи, подаються такі документі:

- заява про державну реєстрацію змін до відомостей про юридичну особу, що містяться в Єдиному державному реєстрі, в якій також може зазначатися прохання про реєстрацію такої особи платником податку на додану вартість та/або про обрання спрощеної системи оподаткування, та/або про включення до Реєстру неприбуткових установ та організацій;

- примірник оригіналу (нотаріально засвідчена копія) рішення уповноваженого органу управління юридичної особи про зміни, що вносяться до Єдиного державного реєстру:

- документ про сплату адміністративного збору.

Отже, до вирішення справи по суті Акціонерне товариство "Оператор газорозподільної системи "Черкасигаз" має можливість виконати спірне рішення від 15.06.2023 №10/23-ГП та внести відомості про зміну керівника із заявника на іншу особі.

Невжиття судом заходів забезпечення позову, спрямованих на недопущення виконання рішення від 15.06.2023 №10/23-ГП та внесення змін до Єдиного державного реєстру, пов`язаних зі зміною керівника Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Черкасигаз" істотно ускладнить чи унеможливить виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він має намір звернутися до суду.

Суд, розглянувши заяву Шульца Дімітрія, зазначає, що одним з механізмів забезпечення ефективного юридичного захисту є передбачений національним законодавством України інститут вжиття заходів до забезпечення позову. При цьому, вжиття заходів забезпечення позову має на меті запобігти утрудненню чи неможливості виконання рішення господарського суду, прийнятого за результатами розгляду справи, або забезпечити ефективний захист чи поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду, у разі задоволення позову (Постанова об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 16.08.2018 у справі №910/1040/18).

Відповідно до ст.136 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 137 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно з ч.1 ст.137 ст.136 Господарського процесуального кодексу України, позов забезпечується, зокрема, накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачу і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною відповідачу вчиняти певні дії; забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві, або виконувати щодо нього інші зобов`язання; зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа або іншого документа, за яким стягнення здійснюється у безспірному порядку; зупиненням продажу майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно, або про виключення його з опису і про зняття з нього арешту; іншими заходами у випадках, передбачених законами, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Пунктом 1 ч.1, ч.3 ст.138 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що заява про забезпечення позову подається до подання позовної заяви - за правилами підсудності, встановленими цим Кодексом для відповідного позову, або до суду за місцезнаходженням предмета спору - якщо суд, до підсудності якого відноситься справа, визначити неможливо. У разі подання заяви про забезпечення позову до подання позовної заяви заявник повинен пред`явити позов протягом десяти днів, якщо інші строки не встановлено законом, а у разі подання заяви про арешт морського судна - тридцяти днів з дня постановлення ухвали про забезпечення позову.

Згідно ч.ч.1, 2 ст.139 Господарського процесуального кодексу України, заява про забезпечення позову подається в письмовій формі, підписується заявником і повинна містити: 1) найменування суду, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) заявника, його місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України, номери засобів зв`язку та адресу електронної пошти, за наявності; 3) предмет позову та обґрунтування необхідності забезпечення позову; 4) захід забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності; 5) ціну позову, про забезпечення якого просить заявник; 6) пропозиції заявника щодо зустрічного забезпечення; 7) інші відомості, потрібні для забезпечення позову.

Частиною 1 ст.140 Господарського процесуального кодексу України, зокрема, передбачено, що заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи.

При вирішенні питання про вжиття заходів забезпечення позову оцінюється обґрунтованість доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням таких умов: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між заявленим заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги; ймовірності утруднення виконання або невиконання рішення господарського суду, імовірності ускладнення чи непоновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, у разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Адекватність заходу забезпечення позову, що застосовується господарським судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається.

Заходи забезпечення позову повинні бути співмірними із заявленими позивачем вимогами. Співмірність передбачає співвідношення господарським судом негативних наслідків від вжиття заходів до забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду (правова позиція Верховного Суду викладена в постанові від 25.03.2019 року у справі № 920/622/18).

Отже, питання задоволення заяви про застосування заходів до забезпечення позову вирішується судом в кожному конкретному випадку, виходячи з характеру позовних вимог та обставин справи, а заявлений захід забезпечення позову має перебувати у зв`язку з предметом позовної вимоги.

При прийнятті рішення за поданою заявою суд враховує концепцію Доктрини заборони суперечливої поведінки (venire contra factum proprium) в практиці Європейського суду з прав людини та її застосування Верховним Судом (як джерело права).

Доктрина venire contra factum proprium в цивільному праві передбачає добросовісність (пункт 6 статті 3 ЦК України) та заборону суперечливої поведінки як певний стандарт поведінки, що характеризується чесністю, відкритістю і повагою інтересів іншої сторони договору або відповідного правовідношення. Доктрина venire contra factum proprium (заборони суперечливої поведінки), базується ще на римській максимі "non concedit venire contra factum proprium" (ніхто не може діяти всупереч своїй попередній поведінці). В основі доктрини venire contra factum proprium знаходиться принцип добросовісності.

Поведінкою, яка суперечить добросовісності та чесній діловій практиці, є, зокрема, поведінка, що не відповідає попереднім заявам або поведінці сторони, за умови, що інша сторона, яка діє собі на шкоду, розумно покладається на них (постанова Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду Верховного Суду від 10.04.2019 у справі №390/34/17). Вперше про застосування доктрини заборони суперечливої поведінки зазначала колегія КГС ВС у постанові від 17.11.2018 у справі №911/205/18, а саме у пунктах 60 та 61: "/…/ суд касаційної інстанції вважає, що встановлені судами попередніх інстанцій обставини приводять до переконливого висновку про необхідність застосування при розгляді даної справи доктрини venire contra factum proprium (заборони суперечливої поведінки), яка базується ще на римській максимі "non concedit venire contra factum proprium" (ніхто не може діяти всупереч своїй попередній поведінці)".

Доктрина venire contra factum proprium базується на принципі добросовісності. Наприклад, у статті I.-1:103 Принципів, визначень і модельних правил європейського приватного права вказується, що поведінкою, яка суперечить добросовісності та чесній діловій практиці, є, зокрема, поведінка, що не відповідає попереднім заявам або поведінці сторони, за умови, що інша сторона, яка діє собі на шкоду, розумно покладається на них.

Оскільки заявник Шульц Дімітрій може набути статус позивача у справі за його позовом в корпоративному спорі, а Акціонерне товариство "Оператор газорозподільної системи "Черкасигаз" може набути статус відповідача, заяву суд вважає прийнятною до розгляду.

Суд критично оцінює запропонований заявником спосіб забезпечення як заборона будь-якому державному реєстратору приймати від Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Черкасигаз" або його представників документи для державної реєстрації змін до відомостей про юридичну особу, що містяться в Єдиному державному реєстрі, щодо керівника юридичної особи - Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Черкасигаз", оскільки державний реєстратор не вправі відмовити у прийняття до розгляду документів, але зобові заний оцінювати їх в тому числі і з наявністю заборони на вчинення реєстраційних дій стосовно юридичної особи та корпоративних відносин.

Оцінивши доводи заявника, суд дійшов висновку, що заява Шульца Дімітрія від 26.06.2023 (вх.суду №10666/23 від 27.06.2023) забезпечення позову до подання позову підлягає до часткового задоволення.

Керуючись ст.ст.136-140, 141, 233-235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1.Заяву Шульца Дімітрія, громадянина Німеччини від 26.06.2023 (вх.суду №10666/23 від 27.06.2023) забезпечення позову до подання позову задовольнити частково.

2. Заборонити Акціонерному товариству "Оператор газорозподільної системи "Черкасигаз" вчиняти будь-які дії по виконанню рішення наглядової ради Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Черкасигаз" від 15.06.2023 №10/23-ГП, спрямовані в тому числі на зміну відомостей про керівника Акціонерного товариства "Черкасигаз";

3. Заборонити будь-якому державному реєстратору здійснювати державну реєстрацію змін до відомостей про юридичну особу - Акціонерне товариство "Оператор газорозподільної системи "Черкасигаз", що містяться в Єдиному державному реєстрі, щодо керівника юридичної особи - Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Черкасигаз".

4. В решті заяви відмовити.

Питання зустрічного забезпечення судом не розглядалось.

Ухвала суду набрала законної сили 27.06.2023. Ухвала суду може бути оскаржена безпосередньо до Північного апеляційного господарського суду в порядку та у строки, встановлені статтями 254-257 та п.17.5 розділу ХІ Перехідні положення Господарського процесуального кодексу України.

Направити цю ухвалу заявнику.

Суддя Г.М.Скиба