УХВАЛА

23 червня 2023 року

м. Київ

cправа № 921/456/22

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Вронська Г. О. - головуюча, Бакуліна С. В., Кондратова І. Д.

розглянувши матеріали касаційної скарги Приватного агропромислового підприємства "Промінь"

на рішення Господарського суду Тернопільської області

у складі судді Андрусик Н.О.

від 20.12.2022

та постанову Західного апеляційного господарського суду

у складі колегії суддів: Кравчук Н.М., Кордюк Г.Т., Скрипчук О.С.

від 28.03.2023

у справі за позовом Приватного агропромислового підприємства "Промінь"

до Сектору державної реєстрації Чортківської районної державної адміністрації

про зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

Приватне агропромислове підприємство "Промінь" (далі - Позивач) звернулося до Господарського суду Тернопільської області з позовом до Сектору державної реєстрації Чортківської районної державної адміністрації (далі - Відповідач) про зобов`язання внести до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань відомостей про юридичну особу - Селянську спілку Промінь (ідентифікаційний код 03780754) дані про те, що позивач є правонаступником її прав та обов`язків.

Рішенням Господарського суду Тернопільської області від 20.12.2022, залишеним без змін постановою Західного апеляційного господарського суду від 28.03.2023, в задоволенні позовних вимог відмовлено.

21 квітня 2023 року Приватне агропромислове підприємство "Промінь" звернулося до Верховного Суду з касаційною скаргою на рішення Господарського суду Тернопільської області від 20.12.2022 та постанову Західного апеляційного господарського суду від 28.03.2023 у справі №921/456/22.

Перевіривши матеріали касаційної скарги, Суд встановив, що остання підлягає залишенню без руху з огляду на таке.

Основними засадами (принципами) господарського судочинства є, зокрема забезпечення права на касаційне оскарження судового рішення у визначених законом випадках (пункт 9 частини 3 статті 2 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України)).

Право на звернення до суду не є абсолютним, оскільки воно реалізується тільки в порядку і спосіб, встановлених законом, у цьому разі Господарським процесуальним кодексом України.

Строки касаційного оскарження визначає стаття 288 ГПК України.

Відповідно до статті 288 ГПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, що оскаржується, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині 4 статті 293 цього Кодексу.

Частиною 1 статті 119 ГПК України встановлено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

У постанові від 14.12.2022 у справі № 910/9211/20 Верховний Суд дійшов висновків, що можливість поновлення пропущеного процесуального строку пов`язується із наявністю саме поважних причин його пропуску; поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення сторони та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами у справі процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Процесуальні строки роблять процес динамічним і прогнозованим. Без наявності строків на ту чи іншу процесуальну дію або без їх дотримання в господарському судочинстві виникнуть порушення прав сторін - учасників господарського процесу. Недотримання встановлених законом строків зумовлює чітко визначені юридичні наслідки.

Повний текст постанови Західного апеляційного господарського суду від 28.03.2023 у справі № 921/456/22 складено 28.03.2023, отже з цього моменту почався перебіг двадцятиденного строку, встановленого для її оскарження в касаційному порядку.

Таким чином, останнім днем для подання касаційної скарги на оскаржувану постанову було 17.04.2023 включно, після цього процесуальний строк вважається таким, що пропущений.

Скаржник звернувся із касаційною скаргою до Верховного Суду 21 квітня 2023 року, тобто з пропуском строку на її подання.

Звертаючись з клопотанням про поновлення строку на подання касаційної скарги, Скаржник посилається на те, що останній не отримував копію оскаржуваної постанови засобами поштового зв`язку у порядку передбаченому частиною 11 статті 242 ГПК України, а повний текст постанови було надіслано на електронну пошту .

Суд, розглянувши наведені доводи Скаржника щодо поважності причин пропуску строку на оскарження постанови суду апеляційної інстанції, відхиляє їх як необґрунтовані, огляду на таке.

Як вбачається із матеріалів касаційної скарги, 30.03.2023 копія постанови Західного апеляційного господарського суду від 28.03.2023 була направлена Скаржнику на електронну адресу .

Верховний Суд виходить із того, що якщо учасник надав суду електронну адресу (хоча міг цього і не робити), то слід припустити, що учасник бажає, принаймні не заперечує, щоб ці засоби комунікації використовувалися судом. Це, в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них.

Суд, який комунікує з учасником справи з допомогою повідомлених ним засобів комунікації, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з "презумпції обізнаності": особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення.

Аналогічний правовий висновок викладений Верховним Судом у постанові від 30.11.2022 у справі № 759/14068/19 (провадження № 61-8505св22).

Таким чином, датою вручення постанови Західного апеляційного господарського суду від 28.03.2023 у справі № 921/456/22 є 30.03.2023, отже, останній день строку, встановленого для оскарження зазначеної постанови в касаційному порядку закінчується 19.04.2023, а звернення з касаційною скаргою лише 21.04.2023 (тобто з пропуском двадцятиденного строку після її отримання електронною поштою) є суб`єктивною дією скаржника, який зацікавлений у касаційному перегляді судового рішення та залежить від його волевиявлення.

Враховуючи, що Позивач був скаржником у суді апеляційної інстанції, то останній не був позбавлений можливості відстежувати хід розгляду його ж апеляційної скарги та в розумні інтервали часу вжити всіх необхідних заходів, зокрема, ознайомитись з оскаржуваною постановою суду апеляційної інстанції в Єдиному державному реєстрі судових рішень (або ж ознайомитись з матеріалами справи) для звернення з касаційною скаргою в межах строків, визначених ГПК України.

Сторони мають цікавитися станом відомих їм судових проваджень.

Інформація про стан судових справ є відкритою і кожна заінтересована особа може дізнатися про прийняті судом рішення за допомогою контакт-центру суду та/або за допомогою Єдиного державного реєстру судових рішень.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Чірікоста і Віола проти Італії" зазначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням її справи, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки, оскільки одним із критеріїв "розумності строку" є саме поведінка заявника. Так, суд покладає на заявника лише обов`язок демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, які безпосередньо його стосуються, утримуватися від виконання заходів, що затягують провадження у справі, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для пришвидшення процедури слухання.

Сторони у розумні інтервали часу мають вживати заходів для того, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження, та зобов`язані сумлінно користуватися наданими їм процесуальними правами (див. mutatis mutandis рішення Європейського суду з прав людини у справах "Олександр Шевченко проти України", "Трух проти України").

На зацікавлену сторону покладається обов`язок проявляти належну увагу в захисті своїх інтересів та вживати необхідних заходів, щоб ознайомитись з подіями процесу (див. mutatis mutandis рішення Європейського суду з прав людини "Богонос проти Росії" від 05.02.2004).

Вжиття заходів для прискорення процедури розгляду є обов`язком не тільки для держави, а й в осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Наведене повністю узгоджується з правовими позиціями, сформованими Європейським судом з прав людини у справах Levages Prestations Services v. France (Леваж Престасьон Сервіс проти Франції) та Brualla Gomez de la Torre v. Spain (Бруалья Ґомес де ла Торре проти Іспанії), згідно з якими умови прийнятності касаційної скарги, відповідно до норм законодавства, можуть бути суворішими, ніж для звичайної заяви. Зважаючи на особливий статус суду касаційної інстанції, процесуальні процедури у суді касаційної інстанції можуть бути більш формальними, особливо, якщо провадження здійснюється судом після їх розгляду судом першої інстанції, а потім судом апеляційної інстанції.

Наведенні у відповідному клопотанні обставини для поновлення пропущеного строку на касаційне не свідчать про існування об`єктивно непереборних причин неподання належним чином оформленої касаційної скарги у встановлений законом строк та не є поважними.

Процесуальне законодавство встановлює певний порядок дій касаційного господарського суду при виявленні недоліків, зокрема, касаційної скарги. Як у випадку невиконання вимог статті 290 ГПК України щодо форми та змісту скарги, так і вимог щодо дотримання строку касаційного оскарження, зокрема, відсутності відповідного клопотання чи визнання вказаних у ньому підстав неповажними, - касаційна скарга залишається без руху.

Враховуючи викладене, Верховний Суд дійшов висновку про залишення касаційної скарги без руху для усунення недоліків касаційної скарги. Скаржнику необхідно звернутися із заявою про поновлення строку на касаційне оскарження на підставі частини 2 статті 288 ГПК України.

Враховуючи викладене та керуючись статтями 234, 288, 290, 292 ГПК України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

1. Касаційну скаргу Приватного агропромислового підприємства "Промінь" на рішення Господарського суду Тернопільської області від 20.12.2022 та постанову Західного апеляційного господарського суду від 28.03.2023 у справі №921/456/22 залишити без руху.

2. Надати Скаржнику строк для усунення недоліків касаційної скарги, що не перевищує десять днів з дня вручення ухвали.

3. Роз`яснити, що невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали є підставою для відмови у відкритті касаційного провадження на підставі пункту 4 частини 1 статті 293 ГПК України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Головуюча Г. Вронська

Судді С. Бакуліна

І. Кондратова