РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

21.06.2023Справа № 910/4819/23

Господарський суд міста Києва у складі судді Пукшин Л.Г., за участі секретаря судового засідання Зайченко О.Г., розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали господарської справи

за позовом Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські Електромережі» (04080, м. Київ, вул. Новокостянтинівська, 20)

до Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва» (02175, м. Київ, вул. Харківське шосе, 148-А)

треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні відповідача:

1) Товариство з обмеженою відповідальністю «ВІА ТРАНС ЕКСПЕДИЦІЯ» (02121, м. Київ, вул. Бориспільське шосе, 41-В)

2) Дарницька районна в місті Києві державна адміністрація (02068, м. Київ, вул. О. Кошиця, 11)

про стягнення 207 316,52 грн.

За участю представників сторін:

від позивача: Іваненко І.П.

від відповідача: Антоненко О.В., Савченко Г.М.

від третьої особи-1: Жарук М.В.

від третьої особи-2: не з`явились

У судовому засіданні 21.06.2023, в порядку ст. 240 ГПК України, було проголошено вступну та резолютивну частини рішення.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські Електромережі» звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва» про стягнення 207 316,52 грн.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що внаслідок неналежного виконання відповідачем зобов`язань за договором № 20115 від 01.02.2016 про постачання електричної енергії, а саме в частині повної та своєчасної оплати за спожиту не обліковану електричну енергію, у зв`язку із чим у відповідача виникла заборгованість у розмірі 207 316,52 грн., яку позивач просить стягнути в судовому порядку.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 30.03.2023 було прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі, вирішено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін (без проведення судового засідання).

18.04.2023 через систему «Електронний суд» від відповідача надійшло клопотання про розгляд справи №910/4819/23 в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 19.04.2023 було задоволено клопотання Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва» про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін, розгляд справи призначено на 10.05.2023.

19.04.2023 через систему «Електронний суд» від відповідача надійшло клопотання про залучення третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - Товариство з обмеженою відповідальністю «ВІА ТРАНС ЕКСПЕДИЦІЯ».

26.04.2023 через загальний відділ діловодства суду (направлений засобами поштового зв`язку 18.04.2023) від відповідача надійшов відзив на позов із додатками до нього та доказами направлення його позивачу.

08.05.2023 через систему «Електронний суд» від позивача надійшла відповідь на відзив із доказами направлення відповідачу.

09.05.2023 через систему «Електронний суд» від відповідача надійшли заперечення на відповідь на відзив із доказами направлення позивачу.

Протокольною ухвалою від 10.05.2023 за наслідками проведення судового засідання, суд на місці ухвалив задовольнити клопотання відповідача, залучити третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - Товариство з обмеженою відповідальністю «ВІА ТРАНС ЕКСПЕДИЦІЯ», зобов`язати позивача направити на адресу третьої особи копію позовної заяви з додатками, докази чого надати суду, відкласти судове засідання на 31.05.2023.

23.05.2023 через систему «Електронний суд» від позивача надійшли для залучення до матеріалів справи докази направлення копії позовної заяви з додатками до неї на адресу третьої особи.

29.05.2023 через систему «Електронний суд» від відповідача надійшли додаткові пояснення по справі.

Протокольною ухвалою від 31.05.2023, судом було ухвалено з власної ініціативи, для всебічного розгляду справи залучити до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - Дарницьку районну в місті Києві державну адміністрацію, зобов`язати позивача направити на адресу третьої особи копію позовної заяви з додатками, докази чого надати суду, відкласти судове засідання на 21.06.2023.

05.06.2023 через систему «Електронний суд» від позивача надійшли для залучення до матеріалів справи докази направлення копії позовної заяви з додатками до неї на адресу третьої особи-2.

08.06.2023 через систему «Електронний суд» від позивача надійшли додаткові пояснення по справі.

14.06.2023 через загальний відділ діловодства суду від третьої особи-1, надійшли для залучення до матеріалів справи письмові пояснення по справі із додатками до них та доказами направлення іншим учасникам провадження.

19.06.2023 через загальний відділ діловодства суду від третьої особи-2 надійшла заява про розгляд справи за відсутності її уповноваженого представника а також письмові пояснення по суті справи.

У судовому засіданні 21.06.2023 представник позивача підтримав заявлені позовні вимоги, просив суд задовольнити позов у повному обсязі.

Присутні в судовому засіданні представниик відповідача надали пояснення по справі, заперечили проти позовних вимог, просили суд відмовити в їх задоволенні, з підстав викладених у відзиві на позовну заяву. Представник третьої особи-1 надав пояснення.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив.

Згідно даних з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, основним видом економічної діяльності КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва» є комплексне обслуговування об`єктів.

Відповідно до Розпорядження Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації №33 від 30.01.2015 «Про закріплення за Комунальним підприємством «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва» об`єктів комунальної власності територіальної громади міста Києва» за відповідачем на праві господарського відання закріплено об`єкти комунальної власності територіальної громади міста Києва, що перебувають у сфері управління Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації, в тому числі житловий будинок №7а по Бориспільському шосе в м. Києві.

Позивач вказує на те, що між ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» та КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва» договір про постачання електричної енергії споживачам за адресою: м. Київ, Бориспільське шосе, буд. 7а не укладено.

10.08.2021 уповноваженими представниками ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» у присутності споживача - головного інженера ЖЕД-210 Кудояра Р.А. (посвідчення № 188) та електромонтера ТОВ «ВІА ТРАНС ЕКСПЕДИЦІЯ» Козяра М.В.(посвідчення №096-059-22-ЕБ/9) на об`єкті за адресою: м. Київ, Бориспільське шосе, 7а, виявлено порушення п.п. 1.2.1, 2.1.3, 2.3.1, 2.3.2, 2.3.3, 5.5.5 ПРРЕЕ, що відповідає порушенню п. 8.4.2 ПРРЕЕ- самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів без наявності відповідних договорів про розподіл/передачу, постачання електричної енергії до електромережі, що не є власністю ОСР, з порушенням схеми обліку.

За результатом проведеної перевірки, 10.08.2021 позивачем у присутності споживача складено акт про порушення №000996. При цьому, представники відповідача відмовилися від підписання акту, про що зазначено у цьому акті. Крім того, позивачем усунуто порушення, шляхом повного відключення об`єкту від електроживлення, про що зазначено у п. 8 акту.

17.08.2021 позивачем направлено на адресу відповідача акт про порушення №000996 та повідомлення про розгляд комісією акту 22.09.2021 о 09 год. 15 хв., які КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва» отримало 25.08.2021, що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення №888.

22.09.2021 відбулося засідання комісії по розгляду акту про порушення №000996 від 10.08.2021, яке оформлене протоколом №1420. Проте, відповідач на засідання комісії не з`явився.

Отже, комісією прийнято рішення: нарахування провести згідно з пунктами № 8.4.12 та за формулою № 8 порядку, визначеного главою 8.4. розділу VIII Правил роздрібного ринку електричної енергії. Потужність 29,7 кВт згідно Ін ввідного автоматичного вимикача-50А. Тривалість роботи струмоприймачів протягом доби 12 год., 7 днів на тиждень, Кв=1. Період нарахування з 11.02.2021 по 10.08.2021 (за шість місяців). Всього підлягає до сплати за недораховану електроенергію: 207 316,52 грн.

28.09.2021 позивачем направлено на адресу відповідача копію протоколу комісії ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» № 1420 від 22.09.2021, розрахунок вартості електроенергії, спожитої без обліку (договору), рахунок про оплату необлікованої електричної енергії по акту порушення ПРРЕЕ, які згідно з повідомленням про вручення поштового відправлення отримані відповідачем 04.10.2021.

Проте, відповідачем рахунок на оплату необлікованої електричної енергії не сплачено, внаслідок чого позивач звернувся до суду з цим позовом про стягнення вартості необлікованої електричної енергії у розмірі 207 316,52 грн.

Відповідач заперечив проти позовних вимог, з підстав викладених у відзиві на позовну заяву та у запереченнях на відповідь на відзив, посилався на їх необґрунтованість та безпідставність.

Оцінюючи подані докази та наведені обґрунтування за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з наступного.

Статтею 4 Закону України «Про ринок електричної енергії» визначено, що учасники ринку електричної енергії провадять свою діяльність на ринку електричної енергії на договірних засадах. Для забезпечення функціонування ринку електричної енергії укладаються такі види договорів, в тому числі: про надання послуг з розподілу.

Відповідно до ч. 1 ст. 58 Закону України «Про ринок електричної енергії» споживач має право, в тому числі, купувати електричну енергію для власного споживання за двосторонніми договорами та на організованих сегментах ринку, за умови укладення ним договору про врегулювання небалансів та договору про надання послуг з передачі електричної енергії з оператором системи передачі, а у разі приєднання до системи розподілу - договору про надання послуг з розподілу електричної енергії з оператором системи розподілу; або купувати електричну енергію на роздрібному ринку у електропостачальників або у виробників, що здійснюють виробництво електричної енергії на об`єктах розподіленої генерації, за правилами роздрібного ринку.

У відповідності до ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку електричної енергії є, в тому числі: недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії; крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку.

Згідно п. 1.2.1. Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 № 312 (далі - ПРРЕЕ) на роздрібному ринку електричної енергії споживання та використання електричної енергії для потреб електроустановки споживача здійснюється за умови забезпечення розподілу/передачі та продажу (постачання) електричної енергії на підставі договорів про розподіл/передачу, постачання електричної енергії, надання послуг комерційного обліку, які укладаються відповідно до цих Правил, Кодексу системи передачі, Кодексу систем розподілу та Кодексу комерційного обліку.

У відповідності до п. 2.1.2 ПРРЕЕ оператор системи зобов`язаний укласти договори про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії з усіма споживачами, електроустановки яких приєднані до електричних мереж на території діяльності відповідного оператора системи. Не допускається розподіл (передача) електричної енергії до точки розподілу електроустановки споживача за відсутності діючого договору про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії з таким споживачем, крім випадку здійснення розподілу (передачі) електричної енергії оператором системи до власних електроустановок.

Договір споживача про надання послуг з розподілу/передачі електричної енергії є публічним договором приєднання та укладається з урахуванням статей 633, 634, 641, 642 Цивільного кодексу України на основі типового договору, що є додатком 3 до цих Правил. Договір споживача про надання послуг з розподілу/передачі електричної енергії за ініціативою споживача або оператора системи відповідно до визначених цими Правилами випадків, як правило, укладається шляхом приєднання споживача за заявою-приєднанням до розробленого оператором системи розподілу договору на умовах складеного оператором системи розподілу паспорта точки розподілу/передачі (п. 2.1.5. ПРРЕЕ).

Згідно п. 2.1.7. ПРРЕЕ, у разі незгоди споживача приєднуватися до умов договору про надання послуг з розподілу/передачі електричної енергії споживач не має права використовувати електричну енергію із системи розподілу/передачі та має подати оператору системи письмову заяву про припинення розподілу/передачі електричної енергії на його об`єкт. Фактом приєднання споживача до умов договору споживача про надання послуг з розподілу/передачі електричної енергії (акцептування договору) є вчинення споживачем будь-яких дій, які свідчать про його бажання укласти договір споживача про надання послуг з розподілу/передачі електричної енергії, зокрема повернення (надання) підписаної заяви-приєднання, сплата рахунка оператора системи та/або документально підтверджене споживання електричної енергії.

Укладення договорів між споживачами та іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії відповідно до вимог Правил здійснюється шляхом приєднання споживачів до публічних договорів приєднання (договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії, відповідних договорів про постачання електричної енергії) на умовах чинних договорів про постачання електричної енергії та про користування електричною енергією, укладених з відповідними постачальниками електричної енергії за регульованим тарифом, шляхом подання заяви-приєднання за формою, наведеною у додатку до цієї постанови (п. 2 постанови НКРЕКП № 312 від 14.03.2018).

Разом із тим, судом встановлено, що між позивачем та відповідачем договір про постачання електричної енергії споживачам за адресою: м. Київ, Бориспільське шосе, буд. 7а не укладено, що є порушенням вимог наведених вище положень законодавства.

При цьому, саме на споживачів покладено обов`язок приєднуватися до договору про постачання електричної енергії, у даному випадку на КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва», як балансоутримувача житлового багатоквартирного будинку за адресою: Бориспільське шосе, 7а, за яким, зокрема, закріплено на праві господарського відання вказаний об`єкт комунальної власності територіальної громади міста Києва.

При цьому, доводи КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва», що у балансоутримувача та надавача послуг з утримання будинку та прибудинкової території за адресою: Бориспільське шосе, 7а відсутні підстави для укладання договору з постачання та розподілу електричної енергії з позивачем, суд вважає необґрунтованими з огляду на таке.

Згідно п. 14 Обов`язкового переліку робіт (послуг), витрати, які включаються до складу витрат на утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України №190 від 27.07.2018, придбання електричної енергії для освітлення місць загального користування, живлення ліфтів та забезпечення функціонування іншого спільного майна багатоквартирного будинку входить до обов`язкового переліку робіт (послуг), витрати, які включаються до складу витрат на утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території.

Отже, у відповідності до положень пунктів 2.3.1 - 2.3.3 ПРРЕЕ, на роздрібному ринку виробництво, передача, розподіл, постачання та споживання електричної енергії без розрахункових засобів комерційного обліку не допускається, крім випадків, передбачених цими Правилами та Кодексом комерційного обліку. Для вимірювання з метою комерційних розрахунків за електричну енергію мають використовуватися розрахункові засоби вимірювальної техніки, які відповідають вимогам Кодексу комерційного обліку, Закону України "Про метрологію та метрологічну діяльність" та іншим нормативно-правовим актам, що містять вимоги до таких засобів вимірювальної техніки. Електроустановки споживачів мають бути забезпечені необхідними розрахунковими засобами вимірювальної техніки для розрахунків за спожиту електричну енергію, технічними засобами контролю і управління споживанням електричної енергії та величини потужності, а також (за бажанням споживача) суміщеними з лічильником електричної енергії або окремими засобами вимірювальної техніки для контролю якості електричної енергії. Підключення електроустановки споживача, яка не забезпечена розрахунковими засобами (засобом) вимірювальної техніки, технічними засобами контролю і управління споживанням електричної енергії та величини потужності, забороняється, за винятком випадків, передбачених цими Правилами. Розрахункові засоби вимірювальної техніки електричної енергії, технічні засоби контролю і управління споживанням електричної енергії та величини потужності, засоби вимірювальної техніки для контролю якості електричної енергії встановлюються відповідно до вимог Кодексу комерційного обліку, цих Правил та проектних рішень.

Згідно п. 5.5.5. ПРРЕЕ споживач електричної енергії зобов`язаний втому числі: користуватися електричною енергією виключно на підставі договору (договорів); узгоджувати з оператором системи нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки, здійснювані з метою збільшення споживання електричної потужності; оперативно повідомляти центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, центральний орган виконавчої влади, який реалізує державну політику у сферах промислової безпеки та охорони праці, електропостачальника та оператора системи, а також тих учасників роздрібного ринку, які зареєструвались в адміністратора комерційного обліку як постачальники послуг комерційного обліку, відповідно до їх повноважень про: порушення схеми розрахункового обліку електричної енергії, несправності в роботі автоматизованих систем обліку і розрахункових засобів комерційного обліку, що належать споживачу за ознакою права власності (користування) або встановлені на території споживача.

За змістом п. 8.2.4. ПРРЕЕ, у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до порядку, визначеного главою 8.4 цього розділу.

Відповідно до п. 6.5.13 Кодексу комерційного обліку електричної енергії, у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, мережами якого передається/розподіляється електрична енергія споживачу, порушень цього Кодексу або Правил роздрібного ринку, зокрема фактів безоблікового споживання електричної енергії, пошкодження чи зриву пломб, пломбувального матеріалу та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про збереження пломб, або пошкодження відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження ЗКО, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення відповідно до Правил роздрібного ринку.

Пунктом 8.2.5. ПРРЕЕ визначено таке: у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 8 до цих Правил. Акт про порушення складається представниками оператора системи, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред`явлення ними службових посвідчень.

В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил та всі необхідні для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням: меж балансової належності; перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення; номінальної сили струму спрацювання комутаційних апаратів, задіяних у схемі підключення; фазування лічильника на дату оформлення акта про порушення.

Споживачі, представники оператора системи, інші особи, присутні при перевірці, під час здійснення перевірки електроустановок мають право здійснювати фото- та відеозйомку для фіксації виявлених порушень та/або відмови споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписувати акт про порушення, про що зазначається в акті про порушення.

В акті про порушення заповнюються всі графи та рядки без пропусків. Виправлення чи підчищення не допускаються. Текст повинен бути однозначним, без можливості подвійного тлумачення.

В акті зазначаються заходи, яких було вжито або яких необхідно вжити для усунення допущених порушень.

Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві.

Акт про порушення підписується представником (представниками) оператора системи, який (які) брали участь у перевірці, та споживачем (представником споживача) або іншою особою, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи).

До акта про порушення сторонами можуть бути додані пояснення, зауваження та докази, перелік яких (за наявності) зазначається в цьому акті.

Представники оператора системи перед складанням акта про порушення зобов`язані повідомити споживача про його право внести пояснення та зауваження до акта, викласти мотиви своєї відмови від його підписання або підписати його без зауважень.

Судом встановлено, що 10.08.2021 уповноваженими представниками позивача у присутності представника відповідача, на об`єкті за адресою: м. Київ, Бориспільське шосе, 7а, виявлено порушення п.п. 1.2.1, 2.1.3, 2.3.1, 2.3.2, 2.3.3, 5.5.5 ПРРЕЕ, що відповідає порушенню п. 8.4.2 ПРРЕЕ- самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів без наявності відповідних договорів про розподіл/передачу, постачання електричної енергії до електромережі, що не є власністю ОСР, з порушенням схеми обліку. Самовільне підключення виконано СИП 4х16 від РЩ транзитного обліку (лічильник № 10364465) до ЩО котельні (лічильник № 0984833 облік не опломбовано) відкрито.

З матеріалів справи вбачається, що внаслідок відмови представника відповідача підписувати акт №000996 від 10.08.2021, позивач 17.08.2021 направив примірник акту на адресу КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва» - 02091, м.Київ, шосе Харківське, 148-А.

В п. 8.2.6. ПРРЕЕ визначено, що на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення. Споживач має бути повідомлений оператором системи про місце, час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 7 календарних днів до призначеної дати засідання.

Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти глави 8.4 цього розділу та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків.

Відповідно до п. 8.4.2 ПРРЕЕ визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення, складеного у порядку, визначеному цими Правилами, у разі виявлення самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю оператора системи, з порушенням схеми обліку.

Згідно п. 8.4.8. ПРРЕЕ кількість днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил, визначається виходячи з кількості робочих днів електроустановки споживача (крім випадків фіксації засобами комерційного обліку кількості днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил), зокрема, у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1-3 (у частині пошкодження засобів вимірювальної техніки та/або пломб) або у підпункті 4 пункту 8.4.2 цієї глави, - з дня останнього контрольного огляду засобу комерційного обліку або технічної перевірки (якщо технічну перевірку було проведено після останнього контрольного огляду засобу комерційного обліку) до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості робочих днів у шести календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення.

Судом вище встановлено, що 22.09.2021 відбулося засідання комісії по розгляду акту про порушення №000996 від 10.08.2021, яке оформлене протоколом №1420.

При цьому, про засідання комісії відповідача було повідомлено належним чином, що підтверджується відповідним записом в акті про порушення №000996 від 10.08.2021 та матеріалами справи, проте відповідач на засідання комісії не з`явився.

Отже, комісією з розгляду акту про порушення ПРРЕЕ прийнято рішення: нарахування провести згідно з пунктами № 8.4.12 та за формулою № 8 порядку, визначеного главою 8.4. розділу VIII Правил роздрібного ринку електричної енергії. Потужність 29,7 кВт згідно Ін ввідного автоматичного вимикача-50А. Тривалість роботи струмоприймачів протягом доби 12 год., 7 днів на тиждень, Кв=1. Період нарахування з 11.02.2021 по 10.08.2021 (за шість місяців). Всього підлягає до сплати за недораховану електроенергію: 207 316,52 грн.

Судом встановлено, та підтверджується матеріалами справи 28.09.2021 позивачем направлено на адресу відповідача копію протоколу комісії ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» № 1420 від 22.09.2021, розрахунок вартості електроенергії, спожитої без обліку (договору), рахунок про оплату необлікованої електричної енергії по акту порушення ПРРЕЕ, які згідно з повідомленням про вручення поштового відправлення отримані відповідачем 04.10.2021, проте рахунок на оплату необлікованої електричної енергії не оплатив, внаслідок чого в останнього виникла заборгованість перед позивачем.

Статтею 74 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог та заперечень.

Відповідно до вимог ст.ст. 76, 77 Господарського процесуального кодексу України, належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

За вказаних обставин, суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» до КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва» про стягнення вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення правил роздрібного ринку електричної енергії у розмірі 207 316,52 грн, відповідно позовні вимоги підлягають задоволенню в цій частині.

При цьому, суд критично ставиться до тверджень відповідача те, що споруда за адресою м. Київ, Бориспільськае шосе, 7-а не перебуває на балансі керуючої компанії (відповідача), з огляду на таке.

Так, відповідно до Розпорядження Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації № 33 від 30.01.2015 «Про закріплення за комунальним підприємством «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва» об`єктів комунальної власності територіальної громади міста Києва» за Керуючої компанією на праві господарського відання закріплено об`єкти комунальної власності територіальної громади міста Києва, що перебувають у сфері управління Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації, зокрема житловий будинок № 7а по Бориспільському шосе.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку») визначено, зокрема, що допоміжні приміщення багатоквартирного будинку - приміщення, призначені для забезпечення експлуатації будинку та побутового обслуговування його мешканців (колясочні, комори, сміттєкамери, горища, підвали, шахти і машинні відділення ліфтів, вентиляційні камери та інші підсобні і технічні приміщення).

Згідно з ДБН В.2.5-77:2014 (3.6) котельня (котельна установка) - приміщення, будівля, споруда чи їх комплекс, у яких розміщено сукупність обладнання та пристроїв (у тому числі теплогенератори на основі водонагрівачів, допоміжне устаткування), що призначена для вироблення теплової енергії та передавання її теплоносію (водяна пара або гаряча вода) з метою теплозабезпечення споживачів; (3.12) котельня окремо розташована - будівля, споруда котельні, що віддалена на нормовану відстань від інших будівель, споруд.

За приписами ч. 2 ст. 4 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» власники квартир та нежитлових приміщень є співвласниками спільного майна багатоквартирного будинку. До такого спільного майна відносять, зокрема приміщення загального користування (у тому числі допоміжні), а також будівлі і споруди, які призначені для задоволення потреб співвласників багатоквартирного будинку та розташовані на прибудинковій території, а також права на земельну ділянку, на якій розташовані багатоквартирний будинок і належні до нього будівлі та споруди і його прибудинкова територія.

Таким чином, допоміжні приміщення у багатоквартирному будинку на праві спільної сумісної власності належать співвласникам такого будинку. Підтвердження права власності на допоміжні приміщення не потребує здійснення додаткових дій, право власності на квартиру породжує й право спільної власності на допоміжні приміщення багатоквартирного будинку, технічне обладнання тощо, які призначені для обслуговування житлового будинку і забезпечують його використання.

Відповідно до ч. 2 ст. 5 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» спільне майно багатоквартирного будинку, зокрема допоміжне приміщення, не може бути поділено між співвласниками, і такі співвласники не мають права на виділення в натурі частки із спільного майна багатоквартирного будинку.

Згідно з ч. 2 ст. 7 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» кожний співвласник несе зобов`язання щодо належного утримання, експлуатації, реконструкції, реставрації, поточного і капітального ремонтів, технічного переоснащення спільного майна багатоквартирного будинку пропорційно до його частки співвласника.

Таким чином, комори, горища, підвали, шахти і машинні відділення ліфтів, вентиляційні камери та інші підсобні і технічні приміщення відносяться допоміжних приміщень у багатоквартирних будинків, а тому є спільною сумісною власність всіх власників квартир та нежитлових приміщень у таких будинках.

Приміщення для отримання статусу допоміжного має слугувати для: 1) забезпечення потреб усіх власників квартир, а також власників нежитлових приміщень, які розташовані у житловому будинку; 2) забезпечення експлуатації будинку та побутового обслуговування мешканців будинку.

Відповідно до висновків, викладених у постановах Верховного Суду від 08.04.2020 у справі № 915/1096/18, від 18.07.2018 у справі № 916/2069/17, від 22.11.2018 у справі № 904/1040/18, від 15.05.2019 у справі № 906/1169/17, від 06.08.2019 у справі № 914/843/17, допоміжними приміщеннями є всі без винятку приміщення багатоквартирного житлового будинку, незалежно від наявності або відсутності в них того чи іншого обладнання, комунікацій, адже їх призначенням є обслуговування не лише будинку, а й власників квартир, підвищення життєвого комфорту і наявність різних способів задоволення їх побутових потреб, пов`язаних із життєзабезпеченням.

Отже, технічне приміщення - котельня є одним цілим з багатоквартирним будинком, а тому слід вважати його обслуговуючим, технологічним, допоміжним стосовно житлового будинку, в якому воно знаходиться.

Також, судом не приймається до уваги заперечення відповідача в частині безпідставності складання позивачем акту порушення № 000996 від 10.08.2021 з огляду на те, що відповідач мав право та дійсну можливість з 10.08.2021 оскаржити складений акт, проте матеріали справи не містять належних та допустимих доказів у розумінні ст. 76,77 Господарського процесуального кодексу України на підтвердження такого оскарження.

Статтею 74 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог та заперечень.

Відповідно до ст. 76, 77 Господарського процесуального кодексу України, належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Відповідно до статті 79 ГПК України наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Стандарт доказування "вірогідність доказів", на відміну від "достатності доказів", підкреслює необхідність співставлення судом доказів, які надає позивач та відповідач. Тобто, з введенням в дію нового стандарту доказування необхідним є не надати достатньо доказів для підтвердження певної обставини, а надати саме ту їх кількість, яка зможе переважити доводи протилежної сторони судового процесу.

Тлумачення змісту цієї статті свідчить, що нею покладено на суд обов`язок оцінювати докази, обставини справи з огляду на їх вірогідність, яка дозволяє дійти висновку, що факти, які розглядаються, скоріше були (мали місце), аніж не були (аналогічний висновок викладений у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 25.06.2020 у справі № 924/233/18).

За таких обставин, враховуючи наявні в матеріалах справи докази та виходячи з наведених вище норм процесуального законодавства, суд приходить до висновку, що відповідачем не надано належних, допустимих та достовірних доказів на спростування доводів позивача щодо наявності у відповідача заборгованості за не обліковану електричну енергію згідно акту про порушення № 000996 від 10.08.2021. Станом на момент розгляду справи по суті вказаний Акт є чиним та не оскарженим.

У зазначеному аспекті слід зазначити, що позивачем під час розгляду справи надано суду належні, допустимих та більш вірогідні докази на підтвердження заявлених позовних вимог.

Відповідно до ст. 13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Відповідно до ст. 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Суд зазначає, що у викладі підстав для прийняття рішення суду необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 28.05.2020 у справі №909/636/16.

З огляду на вищевикладене, всі інші доводи та міркування учасників судового процесу не досліджуються судом, так як з огляду на встановлені фактичні обставини справи, суд дав вичерпну відповідь на всі питання, що входять до предмету доказування у даній справі та виникають при кваліфікації спірних відносин як матеріально-правовому, так і у процесуальному сенсах.

За таких обставин, оцінивши подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному, всебічному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські Електромережі» у повному обсязі.

Відповідно до статті 129 Господарського процесуального кодексу України, витрати по сплаті судового збору покладаються на відповідача.

Керуючись ст. 129, 236-239, 240 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

1. Позов задовольнити повністю.

2. Стягнути з Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва» (02175, м. Київ, вул. Харківське шосе, буд. 148-А, ідентифікаційний код: 39604270) на користь Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські Електромережі» (04080, м. Київ, вул. Новокостянтинівська, буд. 20, ідентифікаційний код: 41946011) заборгованість за не обліковану електричну енергію згідно акту про порушення № 000996 від 10.08.2021 у розмірі 207 316 грн 52 коп. та витрати по сплаті судового збору у розмірі 3 109 грн 75 коп.

3. Після набрання рішенням законної сили видати наказ.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено 26.06.2023

Суддя Л.Г. Пукшин