УХВАЛА

м. Київ

23.06.2023Справа № 910/7985/23
Суддя Господарського суду міста Києва Спичак О.М., розглянувши матеріали справи

За позовом Акціонерного товариства "Банк Альянс"

до 1. Приватного підприємства "Фенікс Транс Сервіс"

2. ОСОБА_1

про стягнення 516014,87 грн.

ВСТАНОВИВ:

22.05.203 до Господарського суду міста Києва надійшла позовна заява Акціонерного товариства "Банк Альянс" з вимогами до Приватного підприємства "Фенікс Транс Сервіс" та ОСОБА_1 про солідарне стягнення 516014,87 грн.

Заявлені позовні вимоги мотивовані неналежним виконання відповідачем 1 умов Договору про надання кредиту шляхом приєднання до Договору обслуговування корпоративних клієнтів, за заявою-договором №ID91121-VKL/13 від 12.11.2021 про приєднання до правил обслуговування корпоративних клієнтів, в частині повного та своєчасного погашення кредиту та сплати відсотків за користування кредитними коштами, а також неналежним виконанням відповідачем 2 умов Договору поруки №ID91121-VKL/13/П1 від 30.11.2021 частині виконання забезпеченого порукою зобов`язання.

Разом із позовною заявою було подано клопотання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 29.05.2023 відкрито провадження у справі №910/7985/23, задоволено клопотання позивача про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження; встановлено учасникам справи строки для подання заяв по суті справи.

09.06.2023 до Господарського суду міста Києва від відповідача 2 надійшло клопотання про розгляд справи за правилами загального позовного провадження та клопотання про залишення позовної заяви без руху.

Крім того, 12.06.2023 від відповідача-2 надійшла зустрічна позовна заява про захист прав споживача шляхом визнання недійсним договору поруки №ID91121-VKL/13/П1 від 30.11.2021.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 13.06.2023 позовну заяву Акціонерного товариства "Банк Альянс" залишено без руху після відкриття провадження, а також, у зв`язку із цим відкладено вирішення питання щодо прийняття зустрічної позовної заяви.

22.06.2023 на адресу Господарського суду міста Києва від позивача надійшло клопотання про усунення недоліків позовної заяви на виконання вимог ухвали суду від 13.06.2023 про залишення позовної заяви без руху після відкриття.

Розглянувши матеріали позовної заяви з урахуванням клопотання представника позивача про усунення недоліків позовної заяви від 22.06.2023, суд вважає їх достатніми для продовження розгляду справи.

Відповідно до ч. 12 ст. 176 Господарського процесуального кодексу України, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу.

Крім того, розглянувши зустрічну позовну заяву, суд зазначає наступне.

За приписами п.3 ч.2 ст.46 Господарського процесуального кодексу України відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

Частинами 1 та 2 ст.180 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

За приписами ч.2 ст. 180 Господарського процесуального кодексу України зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 162, 164, 172, 173 цього Кодексу.

Розглянувши матеріали зустрічного позову, господарський суд визнав їх такими, що не відповідають приписам ст.164 Господарського процесуального кодексу України з урахуванням наступного.

Статтею 164 Господарського процесуального кодексу України визначено перелік документів, що подаються до позовної заяви, зокрема вказано, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення віл сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з п.п. 1, 2 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; а за подання позовної заяви немайнового характеру - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За приписами статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2023 рік" з 1 січня 2023 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 2 684,00 грн.

Як вбачається з прохальної частини зустрічної позовної заяви позивач заявляє лише одну немайнову вимогу, а саме визнати не дійсним договір поруки №№ID91121-VKL/13/П1 від 30.11.2021.

З огляду на вище зазначення положення Закону України "Про судовий збір", розмір судового збору за подання до Господарського суду міста Києва вищезазначеної зустрічної позовної заяви із однією немайновою вимогою слід сплатити 2 684,00 грн судового збору.

Однак, що при дослідженні матеріалів заяви та доданих до неї документів, судом встановлено, що серед них жодних доказів сплати судового збору, у встановленому законом розмірі та порядку не міститься, крім того, відомості що до наявності таких доказів серед переліку доданих до позовної заяви документів теж відсутні.

Натомість заявник стверджує, що звільнений від сплати судового збору на підставі статті 22 Закону України «Про захист прав споживача», відповідно до якої споживачі звільняються від сплати судового збору за позовами, що пов`язані з порушенням їх прав.

Однак суд не може погодитись з таким трактуванням позивачем даної статті, оскільки відповідно до пункту 22 статті 1 Закону України «Про захист прав споживачів», визначено значення термінів, що вживаються у цьому законі, де чітко вказано, що споживач - фізична особа, яка придбаває, замовляє, використовує або має намір придбати чи замовити продукцію для особистих потреб, безпосередньо не пов`язаних з підприємницькою діяльністю або виконанням обов`язків найманого працівника.

Не зважаючи на те, що позивачем за зустрічним позовом є фізична особа, суд не вбачає підстав для застосування положень Закону України «Про захист прав споживачів», оскільки предметом зустрічного позову - є визнання недійсним договору поруки №ID91121-VKL/13/П1 від 30.11.2021 до договору про надання кредиту шляхом приєднання до Договору обслуговування корпоративних клієнтів, за заявою-договором №ID91121-VKL/13 від 12.11.2021 про приєднання до правил обслуговування корпоративних клієнтів, що не підпадає під дію норм вказаного Закону.

Таким чином, судом встановлено невідповідність зустрічного позову вимогам статей 164 Господарського процесуального кодексу України.

Згідно із ст. 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст.ст. 164, 176, 180, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Продовжити розгляд справи №910/7985/23.

2. Залишити без руху зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 .

3. Надати позивачу за зустрічним позовом строк для усунення недоліків 5 днів з дня вручення ухвали про залишення зустрічної позовної заяви без руху.

4. Встановити позивачу спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом подання документу, який підтверджує сплату судового збору у встановленому законом порядку та розмірі; надати докази його направлення відповідачу за зустрічним позовом.

5. Роз`яснити позивачу за зустрічним позовом, що якщо недоліки зустрічної позовної заяви не будуть усунуті у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із такою заявою.

6. Згідно ч.2 ст.235 Господарського процесуального кодексу України дана ухвала набирає законної сили з моменту її підписання. Дана ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду першої інстанції.

Суддя О.М.Спичак