УХВАЛА

м. Київ

21.06.2023Справа № 910/6116/23

Господарський суд міста Києва у складі судді Баранова Д.О., за участю секретаря судового засідання Свіденко С.К., розглянувши матеріали господарської справи

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Енерго Холд" (01042, місто Київ, вулиця Іонна Павла II, будинок 7, офіс 4; ідентифікаційний код 43524008)

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Енерджі 365" (01135, місто Київ, пр-т Перемоги, будинок 5-а, кімната 509; ідентифікаційний код 41447959)

про визнання правочину недійсним,

Представники сторін:

від позивача: не з`явився

від відповідача: Гриценко Б.М.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

До Господарського суду міста Києва звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю "Енерго Холд" з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Енерджі 365", в якому позивач просить суд визнати недійсним з моменту укладання Договір № 2 про участь у балансуючій групі від 25.05.2021.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що оспорюваний договір буд укладений з порушенням приписів статті 44 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю", так як загальними зборами Товариства з обмеженою відповідальністю "Енерго Холд" рішення про його укладання не приймалося, а отже, дії директора не відповідали внутрішній волі позивача.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 21.04.2023 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі, підготовче засідання призначено на 24.05.2023.

15.05.2023 до Господарського суду міста Києва надійшло повідомлення № 16342 про надання адвокату Товариства з обмеженою відповідальністю "Енерджі 365" - Гриценко Б.М. доступу до справи за допомогою Електронного кабінету користувача ЄСІТС.

15.05.2023 до Господарського суду міста Києва надійшла заява Товариства з обмеженою відповідальністю "Енерджі 365" про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції з використанням власних технічних засобів.

16.05.2023 до Господарського суду міста Києва надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідач заперечує щодо задоволення позовних вимог.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 24.05.2023 підготовче засідання відкладено на 07.06.2023.

06.06.2023 до Господарського суду міста Києва надійшло клопотання позивача про відкладення розгляду справи та проведення судового засідання за участю позивача.

Господарського суду міста Києва від 07.06.2023 підготовче засідання відкладено на 21.06.2023.

У підготовче засідання 21.06.2023 представник позивача не з`явився, причини неявки суд не повідомив, про місце, дату час засідання повідомлявся належним чином.

Представник відповідача просив суд залишити позов без розгляду, у зв`язку з неявкою позивача.

Так, суд зазначає, що ухвала суду від 07.06.2023 була направлена на адресу позивача - 01042, місто Київ, вулиця Іонна Павла II, будинок 7, офіс 4.

Згідно наявного в матеріалах справи рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, штрихкодовий ідентифікатор 963, ухвала суду від 07.06.2023 була отримана 20.06.2023 за довіреністю, тобто, позивач був повідомлений належним чином про дату підготовчого засідання.

Водночас, суд вказує, що від позивача не надходило клопотань про відкладення розгляду справи, або ж її розгляд за відсутності уповноваженого представника.

Більш того, суд вказує, що підготовчі засідання, у зв`язку з неявкою позивача неодноразово відкладалися, зокрема, 24.05.2023 та 07.06.2023. Про дату та час означених підготовчих засідань позивач також повідомлявся належним чином, про що в матеріалах справи містяться рекомендовані повідомлення про вручення поштових відправлень.

При цьому, 06.06.2023 позивачем було подане клопотання про відкладення розгляду справи та проведення судового засідання за участю позивача.

Приписами статті 2 Господарського процесуального кодексу України унормовано, що завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Статтею 7 Господарського процесуального кодексу України закріплено, що правосуддя в господарських судах здійснюється на засадах рівності всіх юридичних осіб незалежно від організаційно-правової форми, форми власності, підпорядкування, місцезнаходження, місця створення та реєстрації, законодавства, відповідно до якого створена юридична особа, та інших обставин; рівності всіх фізичних осіб незалежно від раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного і соціального походження, майнового стану, місця проживання, мовних або інших ознак; рівності фізичних та юридичних осіб незалежно від будь-яких ознак чи обставин.

Суд звертає увагу, що приписами ч. 1 ст. 43 Господарського процесуального кодексу України закріплено, що учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

В даному контексті слід враховувати також правову позицію Європейського суду з прав людини у справі "Пономарьов проти України", згідно з якою сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Крім того, враховуючи положення ч. 1 ст. 9 Конституції України та беручи до уваги ратифікацію Законом України від 17.07.1997 N475/97-ВР Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Першого протоколу та протоколів N 2,4,7,11 до Конвенції та прийняття Закону України від 23.02.2006 -IV (3477-15) "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", суди також повинні застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод (Рим, 4 листопада 1950 року) та рішення Європейського суду з прав людини як джерело права.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Таким чином, на переконання суду, означені дії позивача, а точніше його бездіяльність свідчать про неактуальність даного спору для нього та небажання здійснити розгляд справи у розумні строки.

Так, відповідно до ч. 4 ст. 202 Господарського процесуального кодексу України у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Пунктом 4 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що суд залишає позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, абопозивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Таким чином, з огляду на викладене вище, зважаючи на належне повідомлення позивача про місце, дату та час підготовчого засідання, враховуючи його неодноразову неявку в засідання, зокрема, 24.05.2023 та 07.06.2023 та безпосередньо 21.06.2023, неповідомлення ним про причини неявки в засідання 21.06.2023, суд дійшов висновку залишити позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Енерго Холд" до Товариства з обмеженою відповідальністю "Енерджі 365" про визнання правочину недійсним, без розгляду на підстав п. 4 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України.

Разом з тим, суд вказує, що аналогічної правової позиції дотримується Верховний Суд. Зокрема, за висновками викладеними у постанові Верховного суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 04.09.2018 у справі № 910/14047/17 встановлено, що суд відхиляє аргументи позивача про порушення судами першої та апеляційної інстанцій норм процесуального права, з огляду на те, що судами першої та апеляційної інстанцій було встановлено, що представник позивача у підготовче засідання 23.04.2018 не з`явився, про час та місце судового засідання був повідомлений належним чином, про причини неявки не повідомив, заяв про розгляд справи за його відсутності або про відкладення розгляду справи до початку судового засідання не подавав.

Враховуючи зазначені обставини суд першої інстанції, з яким погодився і суд апеляційної інстанції, правомірно, на підставі частини 4 статті 202, пункту 4 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України, залишив позов Фізичної особи-підприємця Захарової Ангеліни Вікторівни без розгляду".

Разом з тим, суд вважає за необхідне звернути увагу, що ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України носить імперативний характер, а положення ст. 226 Господарського процесуального кодексу України не ставлять в залежність від можливості вирішити спір по суті право суду залишити позов без розгляду з підстав неявки представника позивача в судове засідання та/або неподання витребуваних доказів.

Відповідно до ч. 2 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України про залишення позову без розгляду постановляється ухвала, в якій вирішуються питання про розподіл між сторонами судових витрат, про повернення судового збору з бюджету.

Пунктом 4 ч. 1 ст. 7 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).

Відтак, враховуючи повторне неприбуття позивача у підготовче засідання, суд не вбачається підстав для повернення позивачу сплаченого при поданні позову судового збору.

Керуючись, ч. 4 ст. 202, п. 4 ч. 1 ст. 226 та 234 Господарського процесуального кодексу України, п. 4 ч. 1 ст. 7 Закону України "Про судовий збір", суд

УХВАЛИВ:

1. Позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Енерго Холд" (01042, місто Київ, вулиця Іонна Павла II, будинок 7, офіс 4; ідентифікаційний код 43524008) до Товариства з обмеженою відповідальністю "Енерджі 365" (01135, місто Київ, пр-т Перемоги, будинок 5-а, кімната 509; ідентифікаційний код 41447959) про визнання правочину недійсним - залишити без розгляду.

2. Судові витрати позивачу не відшкодовуються.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.

Дата складання та підписання повного тексту ухвали: 26.06.2023.

Ухвали, постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом десяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Дмитро БАРАНОВ