СХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 червня 2023 року м. Харків Справа № 922/1864/23

Східний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів: головуючий суддя Крестьянінов О.О., суддя Фоміна В.О., суддя Шевель О.В.,

за участі секретаря судового засідання Дзюби А.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Східного апеляційного господарського суду апеляційну скаргу Товариства мисливців і рибалок Лісівник (вх. №1041Х) на ухвалу Господарського суду Харківської області від 18.05.2023 (ухвалу постановлено суддею Сусловою В.В. у приміщенні Господарського суду Харківської області 18.05.2023, повний текст ухвали підписано 18.05.2023) у справі №922/1864/23 за результатами розгляду заяви ОСОБА_1 про вжиття заходів забезпечення позову (вх. №12236 від 16.05.2023)

за позовом ОСОБА_1 , АДРЕСА_1

до Товариства мисливців та рибалок Лісівник, вул. Коваленка, 48, смт. Пересічне, Харківський район, Харківська область, 62364

про визнання недійсним рішення; скасування запису про державну реєстрацію змін до відомостей про юридичну особу; відновлення становища, що існувало до порушення права позивача

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Господарського суду Харківської області із заявою про вжиття заходів забезпечення позову (вх. №12236 від 16.05.2023), в якій просив вжити у справі №922/1864/23 заходи забезпечення позову, а саме: заборонити будь-яким державним реєстраторам юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань, нотаріусам, Міністерству юстиції України та його територіальним органам, комісіям, технічним адміністраторам Єдиного державного реєстру юридичних, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, іншим органам чи особам, які відповідно до законодавства України виконують функції реєстратора в сфері державної реєстрації, вносити будь-які записи (зміни) до відомостей про Товариство мисливців та рибалок Лісівник (код (), що містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, у тому числі, але не виключно: реєстрацію, внесення змін до установчих документів, перереєстрацію, реорганізацію будь - яким шляхом, реєстрацію припинення діяльності, реєстрацію будь - яким чином скасування існуючої редакції статуту, проводити передачу реєстраційної справи, а також вносити інші зміни до відомостей про юридичну особу, які містяться в Єдиному держаному реєстрі, зокрема про зміну керівника або осіб, що мають право діяти без довіреності, та заборонити реєстрацію будь-яких змін інших відомостей, зазначених у статті 9 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань".

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 18.05.2023 року у справі №922/1864/23 заяву ОСОБА_1 про вжиття заходів забезпечення позову (вх. № 12236 від 16.05.2023) задоволено; заборонено будь-яким державним реєстраторам юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань, нотаріусам, Міністерству юстиції України та його територіальним органам, комісіям, технічним адміністраторам Єдиного державного реєстру юридичних, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, іншим органам чи особам, які відповідно до законодавства України виконують функції реєстратора в сфері державної реєстрації, вносити будь-які записи (зміни) до відомостей про Товариство мисливців та рибалок Лісівник (код (), що містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, у тому числі, але не виключно: реєстрацію, внесення змін до установчих документів, перереєстрацію, реорганізацію будь - яким шляхом, реєстрацію припинення діяльності, реєстрацію будь - яким чином скасування існуючої редакції статуту, проводити передачу реєстраційної справи, а також вносити інші зміни до відомостей про юридичну особу, які містяться в Єдиному держаному реєстрі, зокрема про зміну керівника або осіб, що мають право діяти без довіреності, та заборонити реєстрацію будь-яких змін інших відомостей, зазначених у статті 9 Закону України Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань.

Товариство мисливців та рибалок Лісівник звернулося до Східного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, при неповному з`ясуванні обставин, які мають значення для справи, просить ухвалу Господарського суду Харківської області від 18.05.2023 року скасувати та відмовити в задоволенні заяви позивача.

В обґрунтування апеляційної скарги відповідач зазначає таке:

- доводи позивача про забезпечення позову ґрунтувалися лише на припущеннях, позивачем не підтверджено належними та достовірними доказами наявність підстав та обставин для забезпечення позову;

- вжиті судом заходи забезпечення позову є неспівмірними та неадекватними до предмету спору у даній справі;

- забезпечення позову шляхом заборони внесення змін до відомостей про юридичну особу, що містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань буде суттєво перешкоджати господарській діяльності товариства, порушує права інших учасників (членів) товариства та може призвести до матеріальних збитків товариства та його учасників, що заборонено ч. 10 ст. 137 ГПК України.

Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 01.06.2023 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Товариства мисливців і рибалок Лісівник на ухвалу Господарського суду Харківської області від 18.05.2023 року у справі №922/1864/23; повідомлено учасників справи, що розгляд апеляційної скарги відбудеться 20.06.2023.

14.06.2023 від позивача надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому він просив відмовити у задоволенні апеляційної скарги відповідача; ухвалу Господарського суду Харківської області від 18.05.2023 у справі №922/1864/23 залишити без змін.

У судове засідання учасники справи не з`явились, хоча були належним чином повідомлені судом про дату, час та місце розгляду справи.

Дослідивши матеріали справи, перевіривши в межах доводів та вимог апеляційної скарги законність та обґрунтованість ухвали суду першої інстанції, колегія суддів Східного апеляційного господарського суду встановила таке.

ОСОБА_1 звернувся до Господарського суду Харківської області з позовом до Товариства мисливців та рибалок Лісівник, в якому, з урахуванням уточненої позовної заяви, просив визнати недійсним рішення загальних зборів Товариства мисливців та рибалок Лісівник (), оформлене протоколом № 3 від 01 жовтня 2022 року; скасувати запис про державну реєстрацію змін до відомостей про юридичну особу від 05.10.2022 за № 013000366, який вчинено державним реєстратором Східного міжрегіонального управління юстиції (м. Харків) Шаповаловим В.В., щодо зміни відомостей про членів керівних органів громадського формування; зміни кінцевого бенефіціарного власника (контролера) або зміни відомостей про кінцевого бенефіціарного власника (контролера); зміни керівника або відомостей про керівника юридичної особи; зміни місцезнаходження юридичної особи; зміни найменування юридичної особи (повного та/або скороченого); зміни фізичних осіб або зміни відомостей про фізичних осіб - платників податків, які мають право вчиняти дії від імені юридичної особи без довіреності, у тому числі підписувати договори, подавати документи для державної реєстрації тощо; зміни до установчих документів, які не пов`язані з внесенням змін до відомостей про юридичну особу, що містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань; відновити становище, що існувало до порушення права позивача, шляхом відновлення у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань запису про ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) як керівника Товариства мисливців і рибалок Лісівник () та особу, яка має право без довіреності вчиняти дії від імені Товариства мисливців і рибалок Лісівник ().

Також, 16.05.2023 позивач подав до суду заяву про вжиття заходів забезпечення позову (вх. № 12236/23).

Приймаючи оскаржувану ухвалу про задоволення заяви про забезпечення позову, суд першої інстанції дійшов висновку про обґрунтованість доводів позивача про вірогідність внесення до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань будь-яких змін до відомостей про юридичну особу - Товариство мисливців та рибалок Лісівник, що фактично можуть зробити неможливим або ускладнити виконання рішення суду, а також врахував, що заборона вчинення реєстраційних дій є достатнім та дієвим способом захисту задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні рішення суду та ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача (заявника).

Надаючи власну правову кваліфікацію обставинам справи, колегія суддів зазначає таке.

Відповідно до ст. 136 ГПК України господарський суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 137 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду, а також з інших підстав, визначених законом.

Згідно зі ст. 137 Господарського процесуального кодексу України позов забезпечується: 1) накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачу і знаходяться у нього чи в інших осіб; 2) забороною відповідачу вчиняти певні дії; 4) забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві, або виконувати щодо нього інші зобов`язання; 5) зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа або іншого документа, за яким стягнення здійснюється у безспірному порядку; 6) зупиненням продажу майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно, або про виключення його з опису і про зняття з нього арешту; 8) зупиненням митного оформлення товарів чи предметів, що містять об`єкти інтелектуальної власності; 9) арештом морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги; 10) іншими заходами у випадках, передбачених законами, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Суд може застосувати кілька заходів забезпечення позову. Заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Не допускається забезпечення позову у спорах, що виникають з корпоративних відносин, шляхом заборони: 1) проводити загальні збори акціонерів або учасників господарського товариства та приймати ними рішення, крім заборони приймати конкретні визначені судом рішення, які прямо стосуються предмета спору; 2) Центральному депозитарію цінних паперів та депозитарній установі надавати емітенту реєстр власників іменних цінних паперів для проведення загальних зборів акціонерів; 3) участі (реєстрації для участі) або неучасті акціонерів або учасників у загальних зборах товариства, визначення правомочності загальних зборів акціонерів або учасників господарського товариства; 4) здійснювати органам державної влади, органам місцевого самоврядування, Фонду гарантування вкладів фізичних осіб покладені на них згідно із законодавством владні повноваження, крім заборони приймати конкретні визначені судом рішення, вчиняти конкретні дії, що прямо стосуються предмета спору.

Забезпечення позову за правовою природою є засобом запобігання можливим порушенням майнових прав чи охоронюваних законом інтересів юридичної або фізичної особи, метою якого є уникнення можливого порушення в майбутньому прав та охоронюваних законом інтересів позивача, а також можливість реального виконання рішення суду та уникнення будь-яких труднощів при виконанні у випадку задоволення позову.

Умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, гарантії справедливого суду діють не тільки під час розгляду справи, але й під час виконання судового рішення.

Зокрема тому, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд повинен врахувати, що вжиття відповідних заходів може забезпечити належне виконання рішення про задоволення позову у разі ухвалення цього рішення, а їх невжиття, - навпаки, ускладнити або навіть унеможливити таке виконання. Конкретний захід забезпечення позову буде співмірним із позовною вимогою, якщо при його застосуванні забезпечується: збалансованість інтересів сторін та інших учасників судового процесу під час вирішення спору; можливість ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача без порушення або безпідставного обмеження прав та охоронюваних інтересів інших учасників справи чи осіб, що не є її учасниками; можливість виконання судового рішення у разі задоволення вимог, які є ефективними способами захисту порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача.

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову. Адекватність заходу забезпечення позову, що застосовується господарським судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється господарським судом, зокрема, з урахуванням співвідношення прав (інтересу), про захист яких просить заявник, з вартістю майна, на яке вимагається накладення арешту, або майнових наслідків заборони відповідачу вчиняти певні дії.

Особа, яка подала заяву про забезпечення позову, повинна обґрунтувати причини звернення із заявою про забезпечення позову. З цією метою та з урахуванням загальних вимог до доказування, передбачених статтею 74 Господарського процесуального кодексу України, обов`язковим є подання доказів наявності фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного заходу до забезпечення позову.

Водночас, якщо позивач звертається до суду з немайновою позовною вимогою, судове рішення у разі задоволення якої не вимагатиме примусового виконання, то в цьому випадку не має взагалі застосуватися та досліджуватися така підстава вжиття заходів забезпечення позову, як достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду, а має застосовуватися та досліджуватися така підстава вжиття заходів забезпечення позову як достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

У таких немайнових спорах має досліджуватися, чи не призведе невжиття заявленого заходу забезпечення позову до порушення вимоги щодо справедливого та ефективного захисту порушених прав, зокрема, чи зможе позивач їх захистити в межах одного цього судового провадження за його позовом без нових звернень до суду.

В обґрунтування необхідності вжиття заходів забезпечення позову позивач зазначає, що він з 2005 року є членом Товариства мисливців та рибалок Лісівник та займав посаду керівника цього товариства.

З кінця лютого 2022 року у зв`язку із широкомасштабним вторгненням та збройною агресією російської федерації проти України товариство практично не вело діяльності, адже значна частина мисливських угідь Харківської області було окуповано та приведено у непридатний стан.

Проте, у 2023 році позивач випадково з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців за громадських формувань дізнався, що керівником товариства значиться ОСОБА_2 , а не позивач.

Ніяких повідомлень про проведення загальних зборів членів товариства, питань порядку денного зборів та рішень, прийнятих на зборах товариства позивачу не надходило.

04.05.2023 позивачу вдалося отримати копію рішення загальних зборів Товариства мисливців та рибалок Лісівник (), оформленого протоколом №3 від 01 жовтня 2022 року, з якого вбачається, що вказані збори проводилися з грубим порушенням вимог чинного законодавства та статуту товариства без повідомлення позивача про проведення таких зборів, а також із зазначенням про присутність на них осіб, які завідомо не могли бути там присутніми.

При цьому, зі змісту витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань від 09.05.2023 за № 30653501 після 2017 року щодо відповідача було вчинено тільки одну реєстраційну дію, про що 05.10.2022 було внесено запис про державну реєстрацію змін до відомостей про юридичну особу, 05.10.2022 13:58:26, 013000366, зміна відомостей про членів керівних органів громадського формування. Зміна кінцевого бенефіціарного власника (контролера) або зміна відомостей про кінцевого бенефіціарного власника (контролера). Зміна керівника або відомостей про керівника юридичної особи. Зміна місцезнаходження юридичної особи. Зміна найменування юридичної особи (повного та/або скороченого). Зміна фізичних осіб або зміна відомостей про фізичних осіб платників податків, які мають право вчиняти дії від імені юридичної особи без довіреності, у тому числі підписувати договори, подавати документи для державної реєстрації тощо. Зміни до установчих документів, які не пов`язані з внесенням змін до відомостей про юридичну особу, що містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань., ОСОБА_3 , Східне міжрегіональне управління Міністерства юстиції (м Харків).

На думку позивача, оскільки особи, які наразі фактично здійснюють корпоративний контроль щодо відповідача, вже довели своє відверте нехтування правами та законними інтересами позивача, у подальшому можна впевнено очікувати можливості вчинення додаткових реєстраційних дій, що зведуть нанівець заходи захисту до яких наразі звертається позивач, подавши позов до суду.

З огляду на вказане, позивач вважає, що з метою уникнення вірогідного порушення в майбутньому прав та охоронюваних законом інтересів позивача, а також можливість реального виконання судового рішення та уникнення будь - яких труднощів у процесі виконання у разі задоволення позову, існує необхідність застосування заходу забезпечення позову шляхом заборони вчинення реєстраційних дій щодо Товариства мисливців та рибалок Лісівник.

Оскільки ОСОБА_1 звернувся до суду з позовними вимогами немайнового характеру, у цьому випадку має бути застосовано та досліджено таку підставу вжиття заходів забезпечення позову, як достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду, а також чи не призведе невжиття заявленого заходу забезпечення позову до порушення вимоги щодо справедливого та ефективного захисту порушених прав, зокрема, чи зможе позивач їх захистити в межах одного цього судового провадження за його позовом без нових звернень до суду.

Законом не визначається перелік відповідних доказів, які повинна надати особа до суду під час звернення з заявою про забезпечення позову, а тому суди у кожному конкретному випадку повинні оцінювати їх на предмет належності, допустимості, достовірності та вірогідності.

Відповідачем не заперечується, що ОСОБА_1 був членом Товариства мисливців та рибалок Лісівник.

Зі змісту рішення загальних зборів Товариства мисливців та рибалок Лісівник, оформленого протоколом №3 від 01 жовтня 2022 року, вбачається, що на загальних зборах було вирішено, зокрема, обрати Голову товариства та новий склад Ради; змінити юридичну адресу організації; прийняти та затвердити Статут організації в новій редакції; виключити з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань ОСОБА_1 в якості фізичної особи, платника податків, яка має право вчиняти дії від імені юридичної особи без довіреності, у тому числі підписувати договори, тощо.

Позовні вимоги у цій справі спрямовані на захист прав позивача на участь в діяльності товариства та стосуються правомочності рішення загальних зборів. Оспорювані рішення загальних зборів, на думку позивача, зачіпають його права щодо здійснення діяльності з управління юридичною особою як її членом, так і процедуру прийняття такого рішення.

Колегія суддів звертає увагу, що під час вирішення питання щодо забезпечення позову, обґрунтованість позову не досліджується, адже таке питання є предметом дослідження судом під час розгляду спору по суті.

При цьому, в даному випадку, можуть мати місце в період розгляду спору про визнання недійсним рішення загальних зборів обставини вчинення реєстраційних дій, зокрема, зміна місцезнаходження, внесення змін до статуту, припинення товариства, а відтак, невжиття заходів забезпечення позову може призвести до порушення прав позивача (як члена товариства) на ефективний судовий захист в межах одного судового провадження, адже здійснення державним реєстратором нових реєстраційних дій стосовно Товариства мисливців та рибалок Лісівник, зумовить неможливість захисту або поновлення позивачем своїх прав в межах одного судового провадження за його позовом без нових звернень до суду, що істотно ускладнить чи взагалі унеможливить поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів.

Частина перша статті 137 Господарського процесуального кодексу України не містить вичерпного переліку заходів, якими може бути забезпечений позов у справі.

Згідно з п. 10 ч.1 ст. 137 ГПК України позов забезпечується іншими заходами у випадках, передбачених законами, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Відповідно до ст. 2 ГПК України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Здійснюючи правосуддя, господарський суд захищає права та інтереси фізичних і юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного права чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону (частини 1, 2 ст. 5 ГПК України).

Поняття ефективний засіб передбачає запобігання порушенню або припиненню порушення, а так само встановлення механізму відновлення, поновлення порушеного права (рішення ЄСПЛ у справі Дорани проти Ірландії).

Суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права (ч. 4 ст. 11 ГПК України).

Колегія суддів звертає увагу, що метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого перебуває справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача чи інших учасників справи з тим, щоб забезпечити позивачу реальний та ефективний захист або поновлення порушених його прав (інтересів), якщо рішення буде прийняте на його користь, в тому числі задля забезпечення можливості захисту порушених прав в межах одного судового провадження без нових звернень до суду.

Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував на тому, що пункт 1 статті 6 Конвенції забезпечує всім право на суд, яке охоплює право на виконання остаточного рішення, ухваленого будь-яким судом. ЄСПЛ в контексті права на виконання остаточного рішення зауважує, що метою заходу забезпечення є підтримання status quo, поки суд не визначиться щодо виправданості цього заходу. Крім того, тимчасовий захід спрямований на те, щоб протягом судового розгляду щодо суті спору суд залишався в змозі розглянути позов заявника за звичайною процедурою. ЄСПЛ також звернув увагу на те, що тимчасові забезпечувальні заходи мають на меті забезпечити протягом розгляду продовження існування стану, який є предметом спору (рішення у справі Кюблер проти Німеччини від 13 січня 2011 року заява № 32715/06). Отже, заходи забезпечення позову, без застосування яких існує ризик такої зміни обставин, внаслідок якої подальше ухвалення остаточного рішення суду на користь позивача вже не призведе до захисту прав або інтересів позивача, по який він звертався до суду, слід розглядати як такі, що охоплені "правом на суд".

Забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача.

Обраний позивачем захід забезпечення позову у вигляді заборони державним реєстраторам вносити записи (зміни) до відомостей про Товариство мисливців та рибалок Лісівник, що містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, з урахуванням визначеного предмету позову (визнання недійсним рішення загальних зборів), відповідає вимогам розумності, адекватності, збалансованості інтересів та вимогам щодо наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги та є таким, що спроможний забезпечити ефективний захист або поновлення порушених прав (інтересів) позивача в разі задоволення позову. Такі заходи забезпечення не перешкоджають господарській діяльності товариства, а лише запроваджують тимчасові обмеження, існування яких сприятиме поновленню прав позивача у випадку задоволення позовних вимог.

Крім того, вжиття відповідних заходів забезпечення позову матиме наслідком збереження існуючого стану на момент подання заяви, тому відсутні підстави вважати, що права відповідача та баланс інтересів будуть порушені.

За таких обставин, з метою ефективного захисту порушених прав позивача, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про доцільність вжиття заявлених заходів забезпечення позову.

Відповідно до ст. 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (ст. 76 ГПК України).

Згідно ст. 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

На підставі викладеного, колегія суддів дійшла висновку про залишення апеляційної скарги без задоволення, а ухвали Господарського суду Харківської області від 18.05.2023 у справі №922/1864/23 без змін.

Керуючись статтями 269, 270, 275, 281-284 ГПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Товариства мисливців і рибалок Лісівник залишити без задоволення.

Ухвалу Господарського суду Харківської області від 18.05.2023 у справі №922/1864/23 залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття. Порядок і строки оскарження передбачені статтями 286 - 289 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст постанови складено 23.06.2023.

Головуючий суддя О.О. Крестьянінов

Суддя В.О. Фоміна

Суддя О.В. Шевель