РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01.06.2023Справа № 910/2648/23

Господарський суд міста Києва у складі судді Щербакова С.О., за участю секретаря судового засідання Вершиніної Д.О., розглянувши матеріали господарської справи

за позовом Дочірнього підприємства "Ружин-молоко"

до Антимонопольного комітету України

про визнання недійсним рішення

Представники:

від позивача: Кравчук Н.М., Музика В.В.;

від відповідача: Власенко М.Ю., Грищенко К.В.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Дочірнє підприємство "Ружин-молоко" (далі-позивач) звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Антимонопольного комітету України (далі-відповідач) про визнання протиправним та скасування рішення Антимонопольного комітету України від 22.12.2022 № 459-р "Про порушення законодавства про захист економічної конкуренції та накладення штрафу" у розмірі 1 644 402, 00 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що спірне рішення є незаконним та необґрунтованим внаслідок неповного з`ясування та доведення обставин, які мають значення для справи, невідповідності висновків, викладених у рішенні, обставинам справи, неправильного застосування норм матеріального права.

Ухвалою Господарького суду міста Києва від 27.02.2023 позовну заяву Дочірнього підприємства "Ружин-молоко" - залишено без руху. Встановлено позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви.

08.03.2023 через відділ автоматизованого документообігу суду від Дочірнього підприємства "Ружин-молоко" надійшла заява про усунення недоліків позовної заяви (надіслана засобами поштового зв`язку 03.03.2023).

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 13.03.2023 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Розгляд справи здійснюється в порядку загального позовного провадження. Підготовче засідання призначено на 13.04.2023. Зокрема, зобов`язано Антимонопольний комітет України надати суду у строк до 11.04.2023 належним чином засвідчені копії матеріалів справи № 127-26.4/91-21 "Про порушення законодавства про захист від недобросовісної економічної та накладення штрафу" на електронному носії.

У судовому засіданні 13.04.2023 оголошено перерву до 04.05.2023.

19.04.2023 через відділ автоматизованого документообігу суду відповідач подав відзив на позовну заяву, в якому заперечує проти задоволення позовних вимог та, зокрема зазначає, що факт наявності жирів немолочного походження в маслі виробництва позивача, встановлений експертним висновком та відсутність відповідної інформації на етикетці експертного зразка свідчить про вчинення позивачем порушення Закону України «Про захист від недобросовісної конкуренції», у вигляді поширення на етикетці (упаковці) харчового продукту власного виробництва інформації, що вводить в оману.

Крім того, разом з відзивом на позовну заяву, Антимонопольним комітетом України на виконання вимог ухвали суду від 13.03.2023 надано копії матеріалів справи № 127-26.4/91-21 "Про порушення законодавства про захист від недобросовісної економічної та накладення штрафу" на електронному носії.

24.04.2023 через відділ автоматизованого документообігу суду позивач подав відповідь на відзив, в якій зокрема зазначає, що позивача не було належним чином повідомлено про розгляд Комітетом справи № 127-26.4/91-21, а також вказує про порушення порядку відбору експертного зразка. Позивач зазначає, що не є виробником масла, яке було об`єктом дослідження, а є оператором ринку харчових продуктів, оскільки в його управлінні перебувають потужності, на яких здійснюється первинне виробництво та реалізація продукції, проте відповідачем не доведено, що продукція яка була вилучена для перевірки вироблена саме на потужностях позивача.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 04.05.2023 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. Судове засідання у справі № 910/2648/23 призначено на 01.06.2023.

У цьому судовому засіданні представники позивача підтримали заявлені позовні вимоги.

Представник відповідача заперечив проти задоволення позовних вимог.

Відповідно до ст. 233 Господарського процесуального кодексу України, рішення у даній справі прийнято у нарадчій кімнаті за результатами оцінки доказів, поданих сторонами та витребуваних судом.

У судовому засіданні 01.06.2023 відповідно до ст. 240 Господарського процесуального кодексу України судом проголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення представників сторін, Господарський суд міста Києва

ВСТАНОВИВ:

22.12.2022 Антимонопольним комітетом України прийнято рішення № 459-р «Про порушення законодавства про захист від недобросовісної конкуренції та накладення штрафу», яким визнано, що Дочірнє підприємство «Ружин-молоко» вчинило порушення, передбачене статтею 151 Закону України «Про захист від недобросовісної конкуренції», у вигляді поширення на етикетці (упаковці) харчового продукту власного виробництва інформації, що вводить в оману, шляхом повідомлення невизначеному колу осіб неправдивих відомостей: «Масло солодковершкове «Селянське» 73 %», «ДСТУ 4399», дата виготовлення - 18.07.2018», зокрема щодо його назви, складу, споживчих властивостей та стандарту, якому відповідає продукт, що може вплинути на наміри невизначеного кола осіб щодо придбання цього продукту.

За порушення, зазначене в пункті 1 резолютивної частини цього рішення, відповідно до частини першої статті 21 Закону України «Про захист від недобросовісної конкуренції», накладено на Дочірнє підприємство «Ружин-молоко» штраф у розмірі 1 644 402, 00 грн.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач зазначає, що рішення АМК прийнято з неповним з`ясуванням обставин, які мають значення для справи, оскільки Комітетом фактично на підставі єдиного доказу - експертного висновку отриманого від Держпродспоживслужби у Полтавській області зроблено висновок, що інформація на упаковках масла, зокрема «Масло солодковершкове «Селянське» 73 %», «ДСТУ 4399» є неправдивою. Позивач також зазначає, що Дочірнє підприємство «Ружин-молоко» не було завчасно повідомлено про розгляд справи Комітетом.

Оцінюючи подані докази та наведені обґрунтування за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, суд вважає, що позовні вимоги не підлягають задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 та ч. 4 ст. 11 Цивільного кодексу України, цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки.

Статтею 5 Закону України "Про Антимонопольний комітет України" унормовано, що Антимонопольний комітет України здійснює свою діяльність відповідно до Конституції України, законів України "Про захист економічної конкуренції", "Про захист від недобросовісної конкуренції", цього Закону, інших законів та нормативно-правових актів, прийнятих відповідно до цих законів.

Згідно ст. 3 Закону України «Про Антимонопольний комітет України», основним завданням Антимонопольного комітету України є участь у формуванні та реалізації конкурентної політики в частині: здійснення державного контролю за дотриманням законодавства про захист економічної конкуренції на засадах рівності суб`єктів господарювання перед законом та пріоритету прав споживачів, запобігання, виявлення і припинення порушень законодавства про захист економічної конкуренції; контролю за концентрацією, узгодженими діями суб`єктів господарювання та дотриманням вимог законодавства про захист економічної конкуренції під час регулювання цін (тарифів) на товари, що виробляються (реалізуються) суб`єктами природних монополій; сприяння розвитку добросовісної конкуренції; методичного забезпечення застосування законодавства про захист економічної конкуренції; здійснення контролю щодо створення конкурентного середовища та захисту конкуренції у сфері державних закупівель; проведення моніторингу державної допомоги суб`єктам господарювання та здійснення контролю за допустимістю такої допомоги для конкуренції.

Приписами ст. 4 Закону України "Про Антимонопольний комітет України" визначено, що Антимонопольний комітет України будує свою діяльність на принципах: законності; гласності; захисту конкуренції на засадах рівності фізичних та юридичних осіб перед законом та пріоритету прав споживачів.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про Антимонопольний комітет України», у сфері здійснення контролю за дотриманням законодавства про захист економічної конкуренції Антимонопольний комітет України має такі повноваження, зокрема: розглядати заяви і справи про порушення законодавства про захист економічної конкуренції та проводити розслідування за цими заявами і справами; приймати передбачені законодавством про захист економічної конкуренції розпорядження та рішення за заявами і справами, перевіряти та переглядати рішення у справах, надавати висновки щодо кваліфікації дій відповідно до законодавства про захист економічної конкуренції; розглядати справи про адміністративні правопорушення, приймати постанови та перевіряти їх законність та обґрунтованість; перевіряти суб`єкти господарювання, об`єднання, органи влади, органи місцевого самоврядування, органи адміністративно-господарського управління та контролю щодо дотримання ними вимог законодавства про захист економічної конкуренції та під час проведення розслідувань за заявами і справами про порушення законодавства про захист економічної конкуренції; при розгляді заяв і справ про порушення законодавства про захист економічної конкуренції, проведенні перевірки та в інших передбачених законом випадках вимагати від суб`єктів господарювання, об`єднань, органів влади, органів місцевого самоврядування, органів адміністративно-господарського управління та контролю, їх посадових осіб і працівників, інших фізичних та юридичних осіб інформацію, в тому числі з обмеженим доступом.

Законодавство про захист економічної конкуренції ґрунтується на нормах, установлених Конституцією України, і складається із цього Закону, законів України "Про Антимонопольний комітет України", "Про захист від недобросовісної конкуренції", інших нормативно-правових актів, прийнятих відповідно до цих законів (ч.1 ст. 3 Закону України "Про захист економічної конкуренції").

Згідно ч. 1 ст. 35 Закону України "Про захист економічної конкуренції" розгляд справ про порушення законодавства про захист економічної конкуренції починається з прийняттям розпорядження про початок розгляду справи та закінчується прийняттям рішення у справі.

Частиною 1 статті 48 Закону України "Про захист економічної конкуренції" визначено, що за результатами розгляду справ про порушення законодавства про захист економічної конкуренції органи Антимонопольного комітету України приймають рішення, в тому числі про визнання вчинення порушення законодавства про захист економічної конкуренції; накладення штрафу тощо.

Частиною 1 ст. 28 Закону України «Про захист від недобросовісної конкуренції» визначено, що особи, права яких порушені діями, визначеними цим Законом як недобросовісна конкуренція, можуть протягом шести місяців з дня, коли вони дізнались або повинні були дізнатися про порушення своїх прав, звернутися до Антимонопольного комітету України, його територіальних відділень із заявою про захист своїх прав.

Згідно ст. 27 Закону України «Про захист від недобросовісної конкуренції», процесуальні засади діяльності органів Антимонопольного комітету України щодо захисту від недобросовісної конкуренції, зокрема розгляд справ про недобросовісну конкуренцію, порядок виконання рішень та розпоряджень органів Антимонопольного комітету України, голів його територіальних відділень, їх перевірка, перегляд, оскарження та гарантії учасників процесу, інші питання щодо захисту від недобросовісної конкуренції регулюються законодавством про захист економічної конкуренції з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 30 Закону України «Про захист від недобросовісної конкуренції» органи Антимонопольного комітету України у справах про недобросовісну конкуренцію приймають обов`язкові для виконання рішення про: визнання факту недобросовісної конкуренції; припинення недобросовісної конкуренції; офіційне спростування за рахунок порушника поширених ним неправдивих, неточних або неповних відомостей; накладання штрафів; закриття провадження у справі.

Як визначено статтею 41 Закону України "Про захист економічної конкуренції", а також зазначено і у п. 12 Правил розгляду заяв і справ про порушення законодавства про захист економічної конкуренції (Правил розгляду справ), які затверджено розпорядженням Антимонопольного комітету України від 19.04.1994 р. № 5, доказами у справі можуть бути будь-які фактичні дані, які дають можливість встановити наявність або відсутність порушення. Ці дані встановлюються такими засобами: поясненнями сторін і третіх осіб, поясненнями службових осіб та громадян, письмовими доказами, речовими доказами і висновками експертів. Усні пояснення сторін, третіх осіб, службових чи посадових осіб та громадян, які містять дані, що свідчать про наявність чи відсутність порушення, фіксуються у протоколі.

Пунктом 32 Правил розгляду справ встановлено, що у рішенні наводяться мотиви рішення, зазначаються встановлені органом Комітету обставини справи з посиланням на відповідні докази, а також положення законодавства, якими орган Комітету керувався, приймаючи рішення. Під час вирішення питання про накладення штрафу у резолютивній частині рішення вказується розмір штрафу. Резолютивна частина рішення, крім відповідних висновків та зобов`язань, передбачених статтею 48 Закону України "Про захист економічної конкуренції", у необхідних випадках має містити вказування на дії, які відповідач повинен виконати або від яких утриматися для припинення порушення та усунення його наслідків, а також строк виконання рішення.

Як вбачається з матеріалів справи, за дорученням в. о. Голови Комітету від 04.06.2019 № 13-02/554 Управління розслідувань недобросовісної конкуренції уповноважено провести дослідження щодо наявності / відсутності в діях суб`єктів господарювання ознак порушення законодавства про захист від недобросовісної конкуренції під час виробництва / реалізації молочної продукції.

Так, Комітетом було направлено лист від 11.01.2019 № 127-26/06-349 до Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів (далі - Держпродспоживслужба) про надання інформації щодо проведення випробування зразків молочної продукції на вміст у її складі жирів немолочного походження (стеринів тощо).

Держпродспоживслужба листом від 19.02.2019 № ЦА-11.2.1/978-19 (вх. Комітету № 7-06/2383 від 25.02.2019) у відповідь на лист Комітету від 11.01.2019 № 127-26/06-349 надала засвідчені копії протоколів випробувань та експертних висновків, у результаті аналізу яких виявлено невідповідність харчової продукції виробництва Підприємства позивача, зокрема, складу молочного жиру.

Відповідно до ч. 1 Закону України «Про захист від недобросовісної конкуренції», недобросовісною конкуренцією є будь-які дії у конкуренції, що суперечать торговим та іншим чесним звичаям у господарській діяльності. Недобросовісною конкуренцією є дії у конкуренції, зокрема визначені главами 2-4 цього Закону.

Відповідно до ч. 1 ст. 151 Закону України «Про захист від недобросовісної конкуренції», поширенням інформації, що вводить в оману, є повідомлення суб`єктом господарювання, безпосередньо або через іншу особу, одній, кільком особам або невизначеному колу осіб, у тому числі в рекламі, неповних, неточних, неправдивих відомостей, зокрема внаслідок обраного способу їх викладення, замовчування окремих фактів чи нечіткості формулювань, що вплинули або можуть вплинути на наміри цих осіб щодо придбання (замовлення) чи реалізації (продажу, поставки, виконання, надання) товарів, робіт, послуг цього суб`єкта господарювання.

При цьому, згідно ч. 2 ст. 151 Закону України «Про захист від недобросовісної конкуренції», інформацією, що вводить в оману, є, зокрема, відомості, які:

- містять неповні, неточні або неправдиві дані про походження товару, виробника, продавця, спосіб виготовлення, джерела та спосіб придбання, реалізації, кількість, споживчі властивості, якість, комплектність, придатність до застосування, характеристики, особливості реалізації товарів, робіт, послуг, ціну і знижки на них, а також про істотні умови договору;

- містять неповні, неточні або неправдиві дані про фінансовий стан чи господарську діяльність суб`єкта господарювання;

- приписують повноваження та права, яких не мають, або відносини, в яких не перебувають;

- містять посилання на обсяги виробництва, придбання, продажу чи поставки товарів, виконання робіт, надання послуг, яких фактично не було на день поширення інформації.

У розгляді справ зі спорів, пов`язаних із захистом господарюючих суб`єктів (підприємців) і споживачів від недобросовісної конкуренції і одночасно - із захистом прав інтелектуальної власності, господарським судам слід з огляду на вимоги статті 3 Закону України "Про захист від недобросовісної конкуренції" керуватися Законом України "Про захист економічної конкуренції", міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, приписами Паризької конвенції про охорону промислової власності від 20.03.1883 (дата набуття чинності для України - 25.12.91), яка у статті 10 bis передбачає обов`язок країн-учасників забезпечити громадянам цих країн ефективний захист від недобросовісної конкуренції та містить визначення акта недобросовісної конкуренції у промислових і торговельних справах. Згідно з пунктом (2) статті 1 цієї Конвенції об`єктами охорони промислової власності є патенти на винаходи, корисні моделі, промислові зразки, товарні знаки, знаки обслуговування, фірмові найменування та вказівки про походження чи найменування місця походження, а також припинення недобросовісної конкуренції.

Приписи Цивільного кодексу України та інших актів законодавства, які регулюють право інтелектуальної власності, можуть застосовуватись господарськими судами до правовідносин, що регулюються нормами конкурентного законодавства (в тому числі Законом України "Про захист від недобросовісної конкуренції"), у вирішенні певних питань, пов`язаних, зокрема, з визначенням понять об`єктів правової охорони, поняття їх використання і т. ін., якщо такі питання не врегульовано нормами конкурентного законодавства.

Відповідач в антимонопольній справі - Дочірнє підприємство «Ружин-молоко». Підприємство відповідно до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань зареєстровано 14.08.2002. Основним видом господарської діяльності Підприємства згідно з класифікацією видів економічної діяльності (КВЕД), зокрема, є 10.51: Перероблення молока, виробництво масла та сиру (основний).

Отже, Дочірнє підприємство «Ружин-молоко» у розумінні статті 1 Закону України «Про захист економічної конкуренції», є суб`єктом господарювання.

Так, Держпродспоживслужба листом від 19.02.2019 № 11.2.1/978-19 (вх. Комітету № 7-06/2383 від 25.02.2019) надала Комітету засвідчені копії експертних висновків за результатами аналізу продукції виробництва позивача, зокрема експертний висновок Регіональної державної лабораторії Держпродспоживслужби в Полтавській області № 002008 п/18 від 30.07.2018 (далі - Висновок) щодо такого зразка масла солодковершкового:

15.1. Масло солодковершкове «Селянське», 73 % жиру, ДСТУ 4399:2005, дата виготовлення - 18.07.2018 (далі - Масло), регіон виявлення неналежної продукції - Полтавська область.

15.1.1. Відповідно до Висновку Масло містить 74,64 % немолочних (сторонніх) жирів та не відповідає, зокрема, вимогам ДСТУ 4399:2005.

Відповідно до акта відбору б/н від 27.07.2018 та Висновку, зразок Масла відібрано та досліджено на замовлення головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області 27.07.2018 у комунальному підприємстві «Дитячий спортивнооздоровчий центр «Горизонт» за адресою: вул. Центральна, буд. 135, с. Запсілля, Кременчуцький р-н, Полтавська обл. (далі - Центр).

Листом б/н від 01.06.2021 (вх. Комітету № 8-01/7763 від 07.06.2021) Центр повідомив, що Масло постачалося до Центру фізичною особою-підприємцем Сергієнком Володимиром Івановичем (далі - ФОП Сергієнко В.І. ) згідно з договором про закупівлю товарів за державні кошти № 90 від 29.06.2018, декларацією виробника № 699 від 18.07.2018, товаро-транспортною накладною № ФПД:001675 від 23.07.2018 та видатковою накладною № ФДП:002204 від 23.07.2018.

Якість та виробник продукції - Масла - підтверджувалися декларацією виробника (якісним посвідченням) ДП «Ружин-молоко» № 699 від 18.07.2018.

Також Головне управління Держпродспоживслужби в Полтавській області листом б/н б/д (вх. Комітету № 7-01/7765 від 07.06.2021) (далі - Лист ГУ ДПСС в Полтавській області) у відповідь на вимогу Комітету про надання інформації № 127-26/01-7506 від 19.05.2021 надало інформацію, зокрема, що Масло постачав до Центру ФОП Сергієнко В.І. , який отримав Масло для реалізації від товариства з обмеженою відповідальністю «Аврора-2015» (далі - ТОВ «Аврора-2015»), яке здійснювало постачання Масла від ДП «Ружин-молоко».

У наданих Листом ГУ ДПСС в Полтавській області документах міститься лист № 03/08 від 03.08.2018 ФОП Сергієнка В.І. , адресований Головному управлінню Держпродспоживслужби в Полтавській області, у якому підприємець зазначає, що отримав Масло від ТОВ «Аврора-2015» у кількості 180 шт. на підставі договору № АВ-031 від 08.08.2016, видаткової накладної № AVKV-2750 від 23.07.2018 і відвантажив Центру згідно з товарно-транспортною накладною № ФПД:001675 від 23.07.2018 та видатковою накладною № ФДП:002204 від 23.07.2018.

ДП «Ружин-молоко» у відповідь на вимогу Комітету про надання інформації № 127-26/09-13243 від 29.09.2020 листом № 270 від 03.11.2020 (вх. Комітету № 8-09/1132-кі від 06.11.2020) (далі - Лист 1) вказало, що реалізує масло, зокрема, до ТОВ «Аврора-2015», що підтверджується товарно-транспортною накладною № Р2473 від 18.07.2018. У свою чергу, між суб?єктами наявні договірні відносини про постачання продукції. Крім того, позивач надав Комітету копію листа від 28.08.2018 № 323 до ТОВ «Аврора-2015», у якому просить ТОВ «Аврора-2015» повернути Масло, реалізоване до ТОВ «Аврора-2015» у кількості 300 кг, а також копію листа ТОВ «Аврора 2015» від 28.08.2018 № 126 до ДІІ «Ружин-молоко». У якому повідомляється, що на 28.08.2018 Масло реалізовано в повному обсязі.

Отже, Комітет в оскаржуваному рішенні дійшов висновку, що масло від позивача через ТОВ «Аврора-2015» та через ФОП Сергієнка В.І. поставлено до Центру. Тобто виробництво Масла саме ДП «Ружин-молоко» документально підтверджено.

Комітет також зазначив, що факт наявності жирів немолочного походження в Маслі, встановлений Висновком, свідчить про порушення позивачем вимог законодавства та нормативнотехнічної документації під час виробництва Масла.

Крім того, Комітетом встановлено, що ДП «Ружин-молоко» після виявлення немолочних жирів у складі Масла зверталося до контрагента - ТОВ «Аврора-2015», якому реалізовано масло, листом № 323 від 28.08.2018 з метою повернення неналежної продукції (масла), що на думку Комітету також свідчить про обізнаність позивача щодо наявності фактів рослинних жирів у продукції виробництва, проте жодне із приписів, рішень органів Держпродспоживслужби позивач не оскаржував.

Відповідно до статті 41 Закону України «Про захист економічної конкуренції» доказами у справі можуть бути будь-які фактичні дані, які дають можливість встановити наявність або відсутність порушення.

Комітет, у межах своїх дискреційних повноважень та компетенції, збирає необхідні докази під час розгляду справ у спосіб, визначений чинним законодавством, а також аналізує зібрані докази для встановлення наявності або відсутності порушення в діях суб`єкта господарювання, а не перевіряє дії посадової особи державного органу на предмет повноти наданих фактичних даних.

Стаття 19 Закону України «Про Антимонопольний комітет України» визначає гарантії здійснення повноважень Комітету, посадові особи Комітету та його територіальних відділень керуються лише законодавством про захист економічної конкуренції.

Згідно зі статтею 21 Закону України «Про Антимонопольний комітет України» органи державної влади, органи місцевого самоврядування, органи адміністративно-господарського управління та контролю, їх посадові особи зобов`язані передавати Антимонопольному комітету України та його територіальним відділенням відомості, що можуть свідчити про порушення законодавства про захист економічної конкуренції.

Вказана стаття Закону України «Про Антимонопольний комітет України» покладає на зазначені органи безумовний обов`язок передавати Комітету відомості, які можуть свідчити про порушення законодавства про захист економічної конкуренції.

Отже, Комітет дійшов висновку, що надані Держпродспоживслужбою відомості щодо наявності в складі Масла позивача немолочних жирів є належними та допустимими доказами у справі в розумінні статті 41 Закону України «Про захист економічної конкуренції».

ДП «Ружин-молоко» в Листі 1 на вимогу надати зразки упаковки масла солодковершкового «Селянське», 73 % жиру, ДСТУ 4399, дата виготовлення - 18.07.2018, надало фото упаковки (етикетки) Масла (зображення наведено в оскаржуваному рішенні).

На етикетці Масла, відповідно до фотокопії, містяться написи «Масло», «Тільки натуральні вершки», «Срібне», виконані великими літерами червоного кольору. Під написами розміщено інформацію про склад продукції: «пастеризовані вершки з коров`ячого молока». На бокових сторонах етикетки з білого паперу розміщено інформацію про строк придатності масла, харчову та енергетичну цінність, масу нетто (кг), жирність - 73 % та напис «масло солодковершкове селянське 73,0 % жиру ДСТУ 4399».

Також на упаковці вказано виробника - ДП «Ружин-молоко», юридичну адресу та адресу потужностей виробництва: вул. Леніна, 68, смт Ружин, Житомирська обл., 13600, Україна.

До складу Масла, як зазначено на його упаковці, входять пастеризовані вершки з коров`ячого молока.

Відповідно до Висновку у складі Масла виявлено жири немолочного походження. Отже, Масло не є маслом солодковершковим у розумінні законодавства, що свідчить про те, що інформація «масло солодковершкове селянське 73 %», «ДСТУ 4399», поширена щодо Масла, є неправдивою.

Згідно інформації, наданої позивачем у Листі 1, відповідальність за розміщення інформації на етикетці (упаковці) масла несе ДП «Ружин-молоко», яке забезпечує наявність і точність інформації про харчові продукти.

Підпунктом 1 пункту 3 Положення про Державну службу України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 02.09.2015 № 667 (далі - Положення), визначено, що основними завданнями Держпродспоживслужби є, зокрема, реалізація державної політики у галузі ветеринарної медицини, сферах безпечності та окремих показників якості харчових продуктів.

Держпродспоживслужба відповідно до покладених на неї завдань у сфері здійснення державного ринкового нагляду проводить перевірки характеристик продукції, у тому числі відбирає зразки продукції та забезпечує проведення їх експертизи (випробування) (підпункт 7 пункту 4 Положення).

Положення Закону України «Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин» (далі - Закон № 2042) визначають правові та організаційні засади державного контролю, що здійснюється з метою перевірки дотримання операторами ринку законодавства про харчові продукти, корми, здоров`я та благополуччя тварин, а також законодавства про побічні продукти тваринного походження під час ввезення (пересилання) таких побічних продуктів на митну територію України.

Відповідно до статті 1 Закону № 2042 державний контроль - діяльність компетентного органу, його територіальних органів, державних інспекторів, державних ветеринарних інспекторів, помічників державного ветеринарного інспектора та уповноважених осіб, що здійснюється з метою перевірки відповідності діяльності операторів ринку вимогам законодавства про харчові продукти, корми, здоров`я та благополуччя тварин, а також усунення наслідків невідповідності та притягнення до відповідальності за порушення відповідних вимог.

Згідно статті 17 Закону № 2042 державний контроль здійснюється, зокрема, за принципом пріоритетності безпеки у питаннях життя і здоров`я людини перед будь-якими іншими інтересами та цілями у сфері господарської діяльності.

Відповідно до частини першої статті 18 Закону № 2042 державний контроль здійснюється компетентним органом, крім випадків, встановлених цим Законом.

Згідно частини четвертої статті 18 Закону № 2042 Заходи державного контролю можуть здійснюватися позапланово у разі виявлення невідповідності або появи обґрунтованої підозри щодо невідповідності, а також в інших встановлених законом випадках.

За правилами пункту 3 частини четвертої статті 19 Закону № 2042 інспектування передбачає перевірку дотримання операторами ринку законодавства про харчові продукти та корми, здоров`я та благополуччя тварин та відповідності їх діяльності вимогам, зокрема, щодо інцидентів, пов`язаних з безпечністю харчових продуктів та/або кормів.

Отже, у результаті виявлення невідповідності складу Масла Держпродспоживслужба здійснила позаплановий захід державного контролю з метою перевірки факту невідповідності Масла вимогам ДСТУ 4399:2005, у результаті якого Головне управління Держпродспоживслужби в Житомирській області винесло Постанову.

Крім того, відповідно до частини п`ятої статті 22 Закону № 2042 уповноважена лабораторія несе відповідальність за достовірність результатів проведених нею лабораторних досліджень (випробувань) відповідно до закону.

Тобто уповноважена лабораторія, яка здійснювала випробування Масла, має прямий обов`язок надавати достовірні результати проведення досліджень.

Згідно з пунктом 5.1 ДСТУ 4834:2007 «Молоко та молочні продукти. Правила приймання, відбирання та готування проб до контролювання» (далі - ДСТУ 4834:2007) продукт приймається партіями. Кожну партію супроводжують документами, що підтверджують якість та безпечність продукту.

Відповідно до пункту 3.1 ДСТУ 4834:2007 партія - це будь-яка визначена кількість продукту з однаковою назвою та властивостями, яку вироблено за однакових умов на одній і тій самій потужності, за один технологічний цикл.

Пунктом 5.3.5 ДСТУ 4399:2005 не дозволено для виробництва масла застосовувати будь-які жири та вершки, крім тих, що отримані з коров`ячого молока.

Відповідно до пункту 5.1 ДСТУ 4399:2005 масло повинно відповідати вимогам цього стандарту.

Отже, відповідно до ДСТУ 4399:2005 наявність у складі масла інших компонентів немолочного походження не передбачено.

Згідно із частиною третьою статті 5 Закону України «Про молоко та молочні продукти» (далі - Закон) не допускається використання назв молочних продуктів у власних назвах продуктів та торговельних марках, якщо ці продукти виробляються з використанням сировини немолочного походження.

Відповідно до статті 1 Закону традиційні молочні продукти - це масло, сири; а також кисломолочні продукти, вироблені із застосуванням заквасок на чистих культурах молочнокислих бактерій - ацидофілін, простокваша, ряжанка, сметана, сир кисломолочний; кефір - із застосуванням заквасок на кефірних грибках.

Тобто, у розумінні Закону, масло вершкове та сир твердий є традиційними молочними продуктами.

Відповідно до частини четвертої статті 5 Закону забороняється відокремлення процесу пакування молочних продуктів від технологічного циклу виробництва продукції (крім пакування масла, сиру, сухих молочних продуктів структурними підрозділами одного переробного підприємства або переробними підприємствами, що входять до складу одного об`єднання).

Статтею 6 Закону заборонено використовувати у виробництві традиційних молочних продуктів жири та білки немолочного походження, а також будь-які стабілізатори й консерванти.

Суб`єкти господарювання зобов`язані додержуватися вимог нормативних документів при виробництві молока, молочної сировини і молочної продукції, а також при їх зберіганні, транспортуванні та реалізації (абзац другий частини другої статті 13 Закону).

Пунктом 5.4.2 ДСТУ 4399:2005 визначено, що при маркуванні масла вершкового слід зазначати назву й адресу виробника, повну назву продукту, його склад, кінцеву дату зберігання або дату виробництва та строк придатності, умови зберігання, масу нетто, брутто, тару, номер партії, інформаційні дані про харчову цінність 100 г продукту, штрих-код ЕАН та інше.

На момент проведення експертних досліджень Масла діяв Технічний регламент щодо правил маркування харчових продуктів (далі - Технічний регламент), затверджений наказом Державного комітету України з питань технічного регулювання та споживчої політики від 28.10.2010 № 487, зареєстрований у Міністерстві юстиції України 11.02.2011 за № 183/18921 (втратив чинність 06.08.2019).

Відповідно до пункту 3 Технічного регламенту, маркування - це усі слова, описи, знаки для товарів і послуг, назва марки, зображення чи символи, що стосуються харчових продуктів і розміщені на будь-якій упаковці, етикетці (стікері), споживчій тарі, контретикетці, кольєретці, ярлику, пробці, листку-вкладиші, документі, повідомленні, інших елементах упаковки, що супроводжують чи належать до цього виду харчових продуктів.

Пунктом 6 Технічного регламенту передбачено, що вимоги до маркування харчових продуктів повинні забезпечувати надання споживачу необхідної, доступної, достовірної та своєчасної інформації про харчовий продукт.

Згідно з пунктом 7 Технічного регламенту назва харчового продукту повинна бути зрозумілою для споживача, конкретно та точно характеризувати продукт, розкривати його природу, походження, надавати можливість відрізняти певний вид харчового продукту від інших аналогічних видів харчових продуктів. Назва харчового продукту повинна відповідати назві, установленій нормативно-правовими актами. Назву продукту встановлює виробник з урахуванням вимог цього Технічного регламенту.

Крім того, на момент проведення експертного дослідження Масла була чинною стаття 39 Закону України «Про основні принципи та вимоги до безпечності та якості харчових продуктів», що встановлювала вимоги до маркування харчових продуктів, яка 06.08.2019 була виключена на підставі Закону України «Про інформацію для споживачів щодо харчових продуктів».

Так, відповідно до частини першої статті 39 Закону України «Про основні принципи та вимоги до безпечності та якості харчових продуктів» забороняється обіг харчових продуктів, маркування яких не відповідає вимогам законодавства про безпечність та окремі показники якості харчових продуктів.

Відповідно до частини другої статті 39 Закону України «Про основні принципи та вимоги до безпечності та якості харчових продуктів» маркування харчових продуктів повинно забезпечувати споживача інформацією, яка надає йому можливість здійснити вибір харчового продукту відповідно до потреб споживача.

Тож, Комітет дійшов висновку, що інформація на упаковках Масла, зокрема «масло солодковершкове селянське 73 %», «ДСТУ 4399», поширена щодо Масла, є неправдивою.

Також, Комітет зазначив, що поширення ДП "Ружин-молоко" неправдивої інформації впливає на наміри споживачів щодо придбання Масла, а конкуренти можуть втратити своїх потенційних споживачів, унаслідок чого ДП "Ружин-молоко" може отримати неправомірні переваги в конкуренції під час реалізації Масла.

За приписами частини першої статті 40 Господарського кодексу України державний контроль за дотриманням антимонопольно-конкурентного законодавства, захист інтересів підприємців та споживачів від його порушень здійснюються АМК відповідно до його повноважень, визначених законом.

Так, частиною першою статті 1 Закону України "Про захист від недобросовісної конкуренції" встановлено, що недобросовісною конкуренцією є будь-які дії в конкуренції, що суперечать торговим та іншим чесним звичаям у господарській діяльності.

Статтею 27 Закону України "Про захист від недобросовісної конкуренції" визначено, що процесуальні засади діяльності органів Антимонопольного комітету України щодо захисту від недобросовісної конкуренції, зокрема розгляд справ про недобросовісну конкуренцію, порядок виконання рішень та розпоряджень органів Антимонопольного комітету України, голів його територіальних відділень, їх перевірка, перегляд, оскарження та гарантії учасників процесу, інші питання щодо захисту від недобросовісної конкуренції регулюються законодавством про захист економічної конкуренції з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.

Перелік повноважень АМК, зокрема, у сфері здійснення контролю за дотриманням законодавства про захист економічної конкуренції визначений у статті 7 Закону України "Про Антимонопольний комітет України".

Звертаючись до суду з даним позовом про визнання протиправним та скасування рішення Комітету, ДП "Ружин-молоко" вказує, що позивача не було завчасно повідомлено про розгляд справи Комітетом.

З приводу даних тверджень позивача, суд зазначає наступне.

Відповідно до абзацу другого пункту 27 Правил розгляду заяв і справ про порушення законодавства про захист економічної конкуренції, затверджених розпорядженням Комітету від 19.04.1994 № 5, зареєстрованих у Міністерстві юстиції України 06.05.1994 № 90/299 (у редакції розпорядження Антимонопольного комітету України від 29.06.1998 № 169-р) (із змінами) (далі - Правила) про дату, час і місце розгляду справи особи, що беруть участь у справі, повідомляються не пізніше ніж за п?ять днів до дня й розгляду.

Як вбачається з матеріалів справи, листом від 14.12.2022 № 127-26.4/07-4537 (номер відправлення № 087) позивачу було направлено повідомлення про засідання Комітету з розгляду справи № 127-26.4/91-21, яке відбудеться 22.12.2022. При цьому, у листі вказано, що 22 грудня 2022 року відбудеться засідання Антимонопольного комітету України щодо прийняття рішення за результатами розгляду справи № 127-26.4/91-21. Засідання відбудеться об 11:30 за адресою: м. Київ, вул. Митрополита Василя Липківського, 45, 1 поверх (зал засідань). (а.с. антимонопольної справи 270 том 2).

Вказаний лист було відправлено Комітетом на адресу позивача засобами поштового зв?язку 15.12.2022 - тобто за 7 днів до дати засідання.

Крім того, 22.12.2023 на офіційному сайті Комітету о 10:00 було розміщено «Проект порядку денного засідання АМКУ 22.12.2022», в якому, крім іншого, під номером 7 вказано про розгляд справи за участю ДП «Ружин-молоко».

Таким чином, ДП «Ружин-молоко» у передбачений законодавством спосіб та строк було повідомлено про засідання Комітету з розгляду справи № 127-26.4/91-21.

Подання з попередніми висновками у справі № 127-26.4/91-21 було надіслано Комітетом на адресу позивача із супровідним листом № 127-26/08-17083 від 30.11.2021.

В свою чергу, ДП «Ружин-молоко» були направлені на адресу Комітету відповідні зауваження та заперечення на подання з попередніми висновками.

Тобто позивач був обізнаний із розглядом Комітетом справи за участю ДП «Ружин-молоко».

Тож, не отримання позивачем поштової кореспонденції не є підставою для визнання недійсним рішення Комітету, відповідно суд вважає безпідставними твердження позивача стосовно того, що його не було завчасно повідомлено про розгляд справи Комітетом.

Щодо тверджень позивача про порушення порядку відбору експертного зразка, порушення його прав як оператора ринку та про неналежність доказів, у справі Комітету., суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 2 ст. 35 Закону України «Про захист економічної конкуренції» при розгляді справи про порушення законодавства про захист економічної конкуренції органи Антимонопольного комітету України: збирають і аналізують документи, висновки експертів, пояснення осіб, іншу інформацію, що є доказом у справі, та приймають рішення у справі в межах своїх повноважень; отримують пояснення осіб, які беруть участь у справі, або будь-яких осіб за їх клопотанням чи з власної ініціативи.

При цьому, згідно ч. 1 ст. 40 Закону України «Про захист економічної конкуренції», особи, які беруть (брали) участь у справі, мають право: ознайомлюватися з матеріалами справи (крім інформації з обмеженим доступом, а також інформації, розголошення якої може завдати шкоди інтересам інших осіб, які беруть (брали) участь у справі, або перешкодити подальшому розгляду справи); наводити докази, подавати клопотання, усні й письмові пояснення (заперечення), пропозиції щодо питань, які виносяться на експертизу; одержувати копії рішень у справі (витяги з них, крім інформації з обмеженим доступом, а також інформації, розголошення якої може завдати шкоди інтересам інших осіб, які брали участь у справі); оскаржувати рішення в порядку, визначеному законом.

Частиною 1 ст. 41 Закону України «Про захист економічної конкуренції» визначено, що доказами у справі можуть бути будь-які фактичні дані, які дають можливість встановити наявність або відсутність порушення. Ці дані встановлюються такими засобами: поясненнями сторін і третіх осіб, поясненнями службових осіб та громадян, письмовими доказами, речовими доказами і висновками експертів. Усні пояснення сторін, третіх осіб, службових чи посадових осіб та громадян, які містять дані, що свідчать про наявність чи відсутність порушення, фіксуються у протоколі.

Статтею 48 Закону України «Про захист економічної конкуренції» встановлено що за результатами розгляду справ про порушення законодавства про захист економічної конкуренції органи Антимонопольного комітету України приймають рішення.

Суд зазначає, що розпорядженням Антимонопольного комітету України від 19.04.1994 № 5, (у редакції розпорядження Антимонопольного комітету України від 29 червня 1998 року № 169- р) затверджені Правила розгляду заяв і справ про порушення законодавства про захист економічної конкуренції (далі - Правила).

Відповідно до п. 32 Правил, у рішенні наводяться мотиви рішення, зазначаються встановлені органом Комітету обставини справи з посиланням на відповідні докази, а також положення законодавства, якими орган Комітету керувався, приймаючи рішення.

Відтак, законодавство про захист економічної конкуренції не містить вичерпного переліку доказів, які повинні бути зібрані органами Комітету під час розслідування справи про антиконкурентні узгоджені дії на торгах.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 19.08.2019 у справі № 910/12487/19.

Як зазначено судом вище, Держпродспоживслужба відповідно до покладених на неї завдань у сфері здійснення державного ринкового нагляду проводить перевірки характеристик продукції, у тому числі відбирає зразки продукції та забезпечує проведення їх експертизи (випробування).

Відповідно до ч. 6 статті 2 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері безпечності та окремих показників якості харчових продуктів та у сфері ветеринарної медицини, його територіальні органи зобов`язані забезпечити дотримання з урахуванням особливостей, визначених Законом України "Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин", виключно вимог частин першої, четвертої, шостої - сьомої, абзацу другого частини десятої, частин дванадцятої - чотирнадцятої статті 4, частин першої (крім вимоги щодо отримання погодження центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу на проведення позапланового заходу) та третьої статті 6, частин першої - четвертої, шостої, восьмої - десятої статті 7, частин першої та другої статті 12, статей 13-18, 20, 21 цього Закону.

Відповідно до ч.ч. 1 та 3 ст. 14 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», відбір зразків продукції здійснюється посадовою особою органу державного нагляду (контролю) у присутності керівника суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноваженої ним особи (фізичної особи - підприємця або уповноваженої ним особи) і засвідчується актом відбору зразків продукції. Правила відбору зразків продукції затверджуються Кабінетом Міністрів України. Кількість зразків продукції, що відбираються, має відповідати кількості, зазначеній у рішенні органу державного нагляду (контролю) про відбір зразків продукції.

Суб?єкт господарювання має право звернутися до відповідного центрального органу виконавчої влади або до суду щодо оскарження рішень органів державного нагляду (контролю) (стаття 21 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності»).

Проте, в матеріалах справи відсутні докази оскарження позивачем рішень та/або дій Держпродспоживслужби.

Згідно ч. 3 статті 5 Закону України «Про молоко та молочні продукти» не допускається використання назв молочних продуктів у власних назвах продуктів та торговельних марках, якщо ці продукти виробляються з використанням сировини немолочного походження.

Відповідно до абзацу десятого статті 1 Закону України «Про молоко та молочні продукти», традиційні молочні продукти - це масло, сири; а також кисломолочні продукти, вироблені із застосуванням заквасок на чистих культурах молочнокислих бактерій ацидофілін, простокваша, ряжанка, сметана, сир кисломолочний; кефір - із застосуванням заквасок на кефірних грибках

Тобто, у розумінні Закону України «Про молоко та молочні продукти», масло вершкове є традиційним молочним продуктом.

Відповідно до ч. 4 статті 5 Закону України «Про молоко та молочні продукти» забороняється відокремлення процесу пакування молочних продуктів від технологічного циклу виробництва продукції (крім пакування масла, сиру, сухих молочних продуктів структурними підрозділами одного переробного підприємства або переробними підприємствами, що входять до складу одного об єднання).

Статтею 6 Закону України «Про молоко та молочні продукти» заборонено використовувати у виробництві традиційних молочних продуктів жири та білки немолочного походження, а також будь-які стабілізатори і консерванти.

Суб?єкти господарювання зобов?язані додержуватися вимог нормативних документів при виробництві молока, молочної сировини і молочної продукції, а також при їх зберіганні. транспортуванні та реалізації (абзац другий частини другої статті 13 Закону України «Про молоко та молочні продукти»).

Виробництво масла в Україні регламентується державним стандартом ДСТУ 4399:2005 «Масло вершкове. Технічні умови» (далі - ДСТУ 4399:2005), який введено в дію 01.07.2006. (57) У ДСТУ 4399:2005 наводяться терміни та визначення понять видів масла, а також його класифікація.

Відповідно до ДСТУ 4399:2005 масло (з коров`ячого молока) - це харчовий жировий продукт, вироблений тільки з коров`ячого молока та продуктів його перероблення з рівномірно розподіленою в жировому середовищі вологою і сухими знежиреними речовинами.

Вершкове масло - вироблене з вершків та/або продуктів перероблення молока, яке має специфічний притаманний йому смак, запах та пластичну консистенцію за температури (12±2)°С, із вмістом молочного жиру не менше ніж 61,5 відсотка, що становить однорідну емульсію типу «вода в жирі».

Солодковершкове масло виробляється з пастеризованих натуральних вершків.

Залежно від масової частки жиру, вершкове масло поділяється на групи: - вершкове масло «екстра» - з масовою часткою жиру від 80 до 85 %; - вершкове масло «селянське» - з масовою часткою жиру від 72,5 до 79,9 %; - вершкове масло «бутербродне» - з масовою часткою жиру від 61,5 до 72,4 %; - топлене масло (молочний жир) з масовою часткою молочного жиру не менше ніж 99 % (99,8).

Пунктом 5.3.5 ДСТУ 4399:2005 не дозволено для виробництва масла застосовувати будь-які жири та вершки, крім тих, що отримані з коров`ячого молока.

Відповідно до пункту 5.1 ДСТУ 4399:2005 масло повинно відповідати вимогам цього стандарту.

Пунктом 5.4.2 ДСТУ 4399:2005 визначено, що при маркуванні масла вершкового слід зазначати назву й адресу виробника, повну назву продукту, його склад, кінцеву дату зберігання або дату виробництва та строк придатності, умови зберігання, масу нетто, брутто, тару, номер партії, інформаційні дані про харчову цінність 100 г продукту, штрих-код ЕАН та інше.

Відповідно до інформації, наданої ДП «Ружин-молоко» Комітету у своєму листі (вх. Комітету № 8-09/1132-кі від 06.11.2020) відповідальність за розміщення інформації на етикетці (Упаковці) Масла несе ДП «Ружин-молоко», яке забезпечує наявність і точність інформації про харчові продукти.

Так, в позовній заяві позивач вказує, що відповідно до норм законодавства, відбір зразків має проводитись державними ветеринарними інспекторами Держпродспоживслужби - проте Акт відбору продукції підписаний невідомими особами без належного встановлення права на його підписання.

Проте, суд не погоджується з такими твердженнями позивача, з огляду на наступне.

Як вбачається з матеріалів справи, а саме відповідно до Акта та Експертного висновку, зразок Масла відібрано та досліджено на замовлення головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області 27.07.2018 у Комунальному підприємстві «Дитячий спортивно-оздоровчий центр «Горизонт», за адресою: вул. Центральна, буд. 135, с. Запсілля, Кременчуцький р-н, Полтавська обл.

Акт відбору підписаний працівниками ГУ Держпродспоживслужби в Полтавській області - Кульбашиною В.В., Катеренчук Н.М., Соломашенко А.М. та Малильо Ю.В., а також директором КП «ДСОЦ «Горизонт» - Мартинович Н.В. Повноваження працівників ГУ Держпродспоживслужби в Полтавській області підтверджуються, зокрема, посвідченням (направленням) на проведення перевірки № 48 від 27.07.2018 ГУ Держпродспоживслужби в Полтавській області (а.с. 66 том 2 антимонопольної справи).

Повноваження директора КП «ДСОЦ «Горизонт» Мартинович Н.В. підтверджуються, зокрема, інформацією з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, де Мартинович Н.В. зазначена як директор КП «ДСОЦ «Горизонт».

Також, у позовній заяві ДП «Ружин-молоко» зазначає, що підприємство, як оператор ринку - виробник, до відбору зразків не залучалось. Крім того, ані експертного висновку, ані акту відбору продукції № б/н від 27.07.2017 (далі - Акт відбору) Головного управління Держпродспоживслужби у Полтавській області на адресу позивача не надходило, а результати лабораторних досліджень (випробувань) не були повідомлені підприємству ані протягом двох робочих днів з дня їх отримання компетентним органом, ані протягом іншого визначеного строку.

Проте, суд зазначає, що позовна заява позивача не містить посилання на норми чинного законодавства, якими передбачено обов?язкове повідомлення всіх операторів ринку, причетних до виробництва та реалізації продукції (експертного зразка) про факт відбору та результати проведеного дослідження

В свою чергу, судом не встановлено обов`язку у Держпродспоживслужби надсилати копії Акту відбору та Експертного висновку позивачу.

Крім того, у відповідь на вимогу Комітету від 29.09.2020 No 127-26/09-13243 (а.с.37-41 том 1 антимонопольної справи) ДП «Ружин-молоко» надало Комітету, крім іншого, копію протоколу про порушення Закону України «Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров?я та тварин», законодавства про харчові продукти та корми б/н від 11.09.2018 (a.c. 237-241 том 2 антимонопольної справи), в якому зазначено наступне: Суть порушеня - відповідно до листа Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області при відборі масла солодковершкового селянського 73 % жиру, виготовленого за ДСТУ 4399, фасованого по 0,2 кг (дата виготовлення 18.07.2018 р. виробник ДП «Ружии-молоко» на замовления ТОВ «Аврора-2015) виявлено вміст немолочного жиру 74,64 % (експертний висновок № 002008 від 30.07.2018

виданий Регіональною державною лабораторісю Держпродспоживслужби в Полтавській області).

Тобто, про проведене експертне дослідження та його результати позивачеві було відомо ще 11.09.2018, саме ця дата зазначена в Протоколі як дата отримання його примірника керівником ДП «Ружин-молоко».

В Акті відбору також зазначено, що 27.07.2018 в комунальному підприємстві «Дитячий спортивно-оздоровчий центр «Горизонт» (далі - КП ДСОЦ «Горизонт») було відібрано: «...1 зразок та 2 зразки-свідки, по 400 кожен, дата виготовлення 18.07.2018, номер партії відповідає даті виготовлення.

Відповідно до пункту 12 ст. 21 Закону України «Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров?я та тварин», оператор ринку, який не погоджується з результатами основного лабораторного дослідження (випробування), має право подати до компетентного органу заяву про проведення арбітражного лабораторного дослідження (випробування), в якій зазначає уповноважену референс-лабораторію, що використовує підтверджувальні (референс) методи (методики) та розташована в Україні, або референс-лабораторію, розташовану у державі Європейського Союзу, в якій просить провести арбітражне лабораторне дослідження (випробування) із зазначенням відповідних підтверджувальних (референс) методів (методик). Арбітражне лабораторне дослідження (випробування) не може проводитися в уповноваженій лабораторії, яка проводила основне лабораторне дослідження (випробування). У разі якщо протягом п`яти робочих днів з дня отримання оператором ринку повідомлення про результати основного лабораторного дослідження (випробування) така заява не подана оператором ринку, результати основного лабораторного дослідження (випробування), що свідчать про невідповідність, вважаються остаточними.

Порядок арбітражного оскарження визначено статтею 21 Закону України «Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров?я та тварин».

Так, пунктом 6 вказаної статті встановлено, що відбір зразків полягає у відборі двох юридично та аналітично ідентичних зразків (крім випадків, коли це неможливо здійснити через недостатню кількість відповідного матеріалу або внаслідок того, що харчові продукти є швидкопсувними), один з яких направляється компетентним органом до уповноваженої лабораторії для проведення основного лабораторного дослідження (випробування), а другий вручається оператору ринку і зберігається ним на випадок проведення арбітражного лабораторного дослідження (випробування). На вимогу та за рахунок оператора ринку здійснюється відбір додаткових юридично та аналітично ідентичних зразків, які передаються оператору ринку та можуть бути використані ним для проведення альтернативних лабораторних досліджень (випробувань).

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров?я та тварин», арбітражне лабораторне дослідження (випробування) - лабораторне дослідження (випробування), що проводиться акредитованою лабораторією з використанням підтверджувальних (референс) методів на вимогу особи, яка оскаржує результати основного лабораторного дослідження (випробування).

Згідно п. 24 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров?я та тварин» оператор ринку - оператор ринку харчових продуктів, оператор ринку кормів, оператор ринку у сфері поводження з побічними продуктами тваринного походження, оператор потужностей, на яких утримуються тварини, оператор ринку матеріалів і предметів, призначених для контакту з харчовими продуктами.

Таким чином, суд вважає безпідставним твердження позивача, як стосовно того, що Держпродспоживслужбою було порушено процедури відбору експертного зразка, так і стосовно того, що позивача, як оператора ринку було позбавлене можливості проведення арбітражного лабораторного дослідження (випробування), оскільки ним не надано доказів звернення до компетентного органу у визначений законом строк з відповідною заявою про проведення арбітражного лабораторного дослідження (випробування).

Щодо тверджень позивача, стосовно того, що він не є виробником масла, яке було об?єктом дослідження, суд зазначає наступне.

Так, в позовній заяві ДП «Ружин-молоко» вказує, що продукцію до центру постачав ФОП Сергієнко В.І. , яку останній міг придбати в багатьох постачальників, а тому позивач не може нести відповідальність, оскільки невідомо масло якого виробника знаходилося в пакувальній одиниці на момент відбору зразків продукції.

В той же час, позивач у позовній заяві зазначає, що Дочірне підприємство «Ружин-молоко» є оператором ринку харчових продуктів, оскільки саме в його управлінні перебувають потужності, на яких здійснюється первинне виробництво та реалізація продукції, яка в подальшому була вилучена Головним управлінням Держпродспоживслужби в Полтавській області під час перевірки КП ДСОЦ «Горизонт».

Отже, сам позивач підтверджує, що є виробником продукції, яка була вилучена під час перевірки КП ДСОЦ «Горизонт» (аркуш 5 позовної заяви).

Відповідно до Акта відбору та Експертного висновку, зразок Масла відібрано та досліджено на замовлення головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області 27.07.2018 у КП ДСОЦ «Горизонт» за адресою: вул. Центральна, буд. 135, с. Запсілля, Кременчуцький р-н, Полтавська обл.

В свою чергу, КП ДСОЦ «Горизонт» повідомив, що поставка Масла здійснювалась фізичною особою-підприємцем Сергієнком Володимиром Івановичем (далі - ФОП Сергієнко В. )

згідно з договором про закупівлю товарів за державні кошти № 90 від 29.06.2018 та супроводжувалась декларацію виробника - ДП «Ружин-молоко» № 699 від 18.07.2018, товарно-транспортною накладною № ФПД:001675 від 23.07.2018 та видатковою накладною № ФДП:002204 від 23.07.2018 (лист б/н від 01.06.2021 (вх. Комітету Ne 8-01/7763 від 07.06.2021)).

Декларація виробника № 699 містить відбитки печаток: ДП «Ружин-молоко», ТОВ «Аврора-2015» та ФОП Сергієнко В.І. , що в сукупності з наявними доказами постачання Масла дозволяє зробити висновок про виробництво Масла саме позивачем.

Як було встановлено Комітетом в оскаржуваному рішенні, Масло, що постачалося до КП ДСОЦ «Горизонт», ФОП Сергієнко В.І. отримав від Товариства з обмеженою відповідальністю «Аврора-2015», яке здійснювало постачання Масла від ДП «Ружин-молоко» (лист ГУ Держпродспоживслужби в Полтавській області (вх. Комітету № 7-01/7765 від 07.06.2021)).

У листі № 03/08 від 03.08.2018 (а.с. 106 том 2 антимонопольної справи) ФОП Сергієнко В.І. , повідомив ГУ Держпродспоживслужби в Полтавській області, що отримав Масло від ТОВ «Аврора-2015» у кількості 180 шт. на підставі договору № AB031 від 08.08.2016, видаткової накладної № AVKV-2750 від 23.07.2018 і відвантажив КП ДСОЦ «Горизонт» згідно товарно-транспортної накладної № ФПД:001675 від 23.07.2018 та видаткової накладної № ФДП:002204 від 23.07.2018.

ДП «Ружин-молоко» у відповідь на вимогу Комітету про надання інформації № 127-26/09-13243 від 29.09.2020 листом № 270 від 03.11.2020 (вх. Комітету No 8-09/1132-кі від 06.11.2020) (а.с. 46-57 том 1 антимонопольної справи) вказало, що реалізує масло, зокрема, до ТОВ «Аврора2015», що підтверджується товарно-транспортною накладною № Р2473 від 18.07.2018. У свою чергу, між суб?єктами наявні договірні відносини про постачання продукції.

Постачання Масла від ДП «Ружин-молоко» до місця відбору експертного зразка - КП ДСОЦ «Горизонт», здійснено ФОП Сергієнко В.І. через ТОВ «Аврора-2015».

Крім того, позивач був об?єктом перевірки здійсненої Ружинським РУ ГУ Держпродспоживслужби в Житомирській області 20.08.2023 відповідно до направлення № 345 (a.c. 211 том 1 антимонопольної справи). За результатами перевірки ДП «Ружин-молоко» на адресу ТОВ «Аврора-2015» направлено лист від 28.08.2018 вих. № 323 (а.с. 340 том 1 антимонопольної справи) про повернення масла солодковершкового селянського 73 % жиру 200 гр., ТМ «Срібне» датою виготовлення 18.07.2018 в кількості 300 кг «для проведення розслідування та з?ясування обставин зазначених в направленні № 345 від 345 від 20.08.2018... ». Про відсутність залишків масла ТОВ «Аврора-2015» повідомило листом від 28,08.2018 № 126 (a.c. 341 том 1 антимонопольної справи).

Відповідно до направлення від 06.09.2018 № 382 ДП «Ружин-молоко» було об?єктом перевірки ГУ Держпродспоживслужби в Житомирській області (а.с. 212 том 1 антимонопольної справи).

За результатами перевірки було складено: акт від 10.09.2018 № 09/18 (a.c. 213-228 том 1 антимонопольної справи); припис «Про усунення порушення вимог законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров?я та благополуччя тварин» від 11.09.2018 № 06/18 (a.c. 229-231 том 1 антимонопольної справи); постанова про накладення штрафу за порушення Закону України «Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров?я та благополуччя тварин» законодавства про харчові продукти та корми від 11.09.2018 № 12 (а.с. 232-233 том 1 антимонопольної справи); протокол про порушення Закону України «Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров?я та благополуччя тварин» законодавства про харчові продукти та корми від 11.09.2018 (а.с. 237-241 том 1 антимонопольної справи).

Відповідно до Протоколу від 11.09.2018 порушення полягало в наступному: відповідно до листа Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області при відборі масла солодковершкового селянського 73 % жиру, виготовленого за ДСТУ 4399, фасованого по 0,2 кг. (дата виготовления - 18.07.2018 р., виробник ДП «Ружин-молоко» на замовлення ТОВ «Аврора-2015», виявлено вміст немолочного жиру 74,64 % (експертний висновок № 002008 п/18 від 30.07.2018 р., виданий Регіональною державною лабораторією Держпродспоживслужби в Полтавській області). При обстеженні підприємства встановлено, що даного числа дійсно проводилося виробництво пачкового масла в упаковку, узгоджену з ТОВ «Аврора-2015», а також перевірено всі документи, які супроводжують дану партію. У видатковій накладній встановлено занижену ціну на масло, що може свідчити про невідповідність задекларованій продукції.

На підставі протоколу від 11.09.2018 прийнята постанова від 11.09.2018 про накладення на ДП «Ружин-молоко» штрафу за порушення Закону України «Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров?я та благополуччя тварин» законодавства про харчові продукти та корми у розмірі 29 784, 00 грн.

Штраф було сплачено позивачем в повному обсязі, без жодних заперечень.

При цьому, ДП «Ружин-молоко» не заперечує, що жодне з рішень Держпродспоживслужби ним не оскаржувалось, а отже, вони є чинними, а факти, викладені в них - встановленими.

Крім того, сама пособі відсутність договірних відносин безпосередньо між ДП «Ружин-молоко» та КП ДСОЦ «Горизонт» (зокрема, договорів купівлі - продажу, поставки або дистрибуції тощо) не свідчить про те, що відібрані зразки не є продукцією, яку виробляло ДП «Ружин-молоко».

Враховуючи викладене, декларація виробника, договори й товарно-супровідні документи в сукупності з іншими доказами отриманими Комітетом є належними та допустимими доказами, які підтверджують факт виробництва ДП «Ружин-молоко» Масла, що вказують на наявність ознак порушення законодавства про захист від недобросовісної конкуренції в діях ДП «Ружин-молоко».

Таким чином, суд зазначає, що висновки Комітету щодо факту виявлення в Маслі, виробником якого є ДП «Ружин-молоко» немолочних жирів грунтуються на належних та допустимих доказах.

Щодо кваліфікації дій ДП «Ружин-молоко» як правопорушення передбаченого статтею 15-1 Закону України «Про захист від недобросовісної конкуренці», суд зазначає наступне.

Пунктом 6 Технічного регламенту щодо правил маркування харчових продуктів (далі - Технічний регламент), затвердженого наказом Державного комітету України з питань технічного регулювання та споживчої політики від 28.10.2010 № 487, зареєстрованого у Міністерстві юстиції України 11.02.2011 за No 183/18921 (зі змінами) передбачено, що вимоги до маркування харчових продуктів повинні забезпечувати надання споживачу необхідної, доступної, достовірної та своєчасної інформації про харчовий продукт.

Згідно з пунктом 7 Технічного регламенту назва харчового продукту повинна бути зрозумілою для споживача, конкретно та точно характеризувати продукт, розкривати його природу, походження, надавати можливість відрізняти певний вид харчового продукту від інших аналогічних видів харчових продуктів. Назва харчового продукту повинна відповідати назві, установленій нормативно-правовими актами. Назву продукту встановлює виробник з урахуванням вимог цього Технічного регламенту.

Відповідно до інформації наданої ДП «Ружин-молоко» Комітету листом від 03.11.2020 № 270 (Bx.Комітету № 8-09/1132-кі від 06.11.2020) відповідальність за розміщення інформації на етикетці (упаковці) продукції несе саме позивач.

До складу Масла виробництва ДП «Ружин-молоко», як зазначено на його упаковці (зразок етикетки було надано позивачем до Комітету, а.с. 138 том 1 антимонопольної справи), входять пастеризовані вершки з коров?ячого молока, також зазначено, що масло виготовлено відповідно до ДСТУ 4399.

Відповідно до Експертного висновку у складі масла виявлено жири немолочного походження - вміст сторонніх жирів становить 74,64 %. Отже, продукція не є маслом солодковершковим, у розумінні законодавства, що свідчить про те, що інформація «масло солодковершкове», 73,0 % жиру, «ДСТУ 4399», поширена щодо експертного зразка, є неправдивою.

Враховуючи вищевикладене, суд погоджується з висновком Комітету, що факт наявності жирів немолочного походження в Маслі, встановлений Експертним висновком та відсутність відповідної інформації на етикетці експертного зразка свідчить про вчинення ДП «Ружин-молоко» порушення, передбаченого статтею 15-1 Закону України «Про захист від недобросовісної конкуренції», у вигляді поширення на етикетці (упаковці) харчового продукту власного виробництва інформаці, що вводить в оману, шляхом повідомлення невизначеному колу осіб неправдивих відомостей: «Масло солодковершкове «Селянське» 73 %», «ДСТУ 4399», дата виготовлення - 18.07.2018», зокрема щодо його назви, складу, споживчих властивостей та стандарту, якому відповідає продукт.

Отже, рішення Антимонопольного комітету України № 459-р "Про порушення законодавства про захист від недобросовісної конкуренції та накладення штрафу" від 22.12.2022 прийнято у межах визначених законом повноважень.

Статтею 59 Закону України "Про захист економічної конкуренції" визначено, що підставами для зміни, скасування чи визнання недійсними рішень органів Антимонопольного комітету України є: неповне з`ясування обставин, які мають значення для справи; недоведення обставин, які мають значення для справи і які визнано встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні, обставинам справи; заборона концентрації відповідно до Закону України "Про санкції"; порушення або неправильне застосування норм матеріального чи процесуального права.

Підставами для визнання акта недійсним є невідповідність його вимогам чинного законодавства та/або визначеній законом компетенції органу, який видав цей акт. Обов`язковою умовою визнання акта недійсним є також порушення у зв`язку з прийняттям відповідного акта прав та охоронюваних законом інтересів підприємства чи організації - позивача у справі. Якщо за результатами розгляду справи факту такого порушення не встановлено, у господарського суду немає правових підстав для задоволення позову.

Перевіривши юридичну оцінку обставин справи Комітету та повноту їх встановлення в оскаржуваному Рішенні, суд дійшов висновку про те, що відповідачем дотримано вимоги Закону України "Про захист економічної конкуренції", Правил розгляду справ, які затверджено розпорядженням Антимонопольного комітету України від 19.04.1994 № 5, у зв`язку з чим всебічно, повно і об`єктивно розглянуто обставини справи, досліджено подані документи, належним чином проаналізовано відносини сторін.

Відповідно до статті 13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

За приписами статті 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Відповідно до ст. 236 Господарського процесуального кодексу України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню господарського судочинства, визначеному цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Таким чином, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку про те, що позовні вимоги Дочірнього підприємства "Ружин-молоко" до Антимонопольного комітету України про визнання недійсним рішення не підлягають задоволенню.

Витрати по сплаті судового збору відповідно до ч. 1 ст. 129 Господарського процесуального кодексу України, покладаються на позивача.

Крім того, при подачі позову до Господарського суду міста Києва позивачем було переплачено судовий збір в сумі 21 983, 00 грн., так як, виходячи із заявленого розміру позовних вимог у даній справі, в силу вимог ст. 4 Закону України «Про судовий збір» позивач зобов`язаний сплатити судовий збір в сумі 2 684, 00 грн., однак сплатив - 24 667, 00 грн.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про судовий збір», сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі: зменшення розміру позовних вимог або внесення судового збору в більшому розмірі, ніж встановлено законом; повернення заяви або скарги; відмови у відкритті провадження у справі в суді першої інстанції, апеляційного та касаційного провадження у справі; залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням); закриття (припинення) провадження у справі (крім випадків, якщо провадження у справі закрито у зв`язку з відмовою позивача від позову і така відмова визнана судом), у тому числі в апеляційній та касаційній інстанціях.

Таким чином, приймаючи до уваги положення ч. 1 ст. 7 Закону України "Про судовий збір", враховуючи те, що клопотання про повернення зайво сплаченої суми судового збору позивачем не заявлено, повернення судового збору, не здійснюється.

При цьому, суд звертає увагу, що позивач не позбавлений права звернутися до суду з відповідним клопотанням у порядку передбаченому ст. 7 Закону України "Про судовий збір".

Керуючись статтями 74, 76-80, 129, 236-242 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва.

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову відмовити.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Згідно з пунктом 17.5 розділу ХІ "Перехідні положення" Господарського процесуального кодексу України, апеляційна скарга на рішення суду подається до апеляційного господарського суду або через відповідний місцевий господарський суд.

Повний текст рішення складено: 19.06.2023

Суддя С.О. Щербаков