УХВАЛА

20 червня 2023 року

м. Київ

cправа № 911/515/20

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Могил С.К. - головуючий (доповідач), Волковицька Н.О., Случ О.В.,

за участю секретаря судового засідання Кравчук О.І.

та представників:

позивача: Штокало Т.В.,

відповідача-1: не з`явились,

відповідача-2: Тарасюк Д.О.,

відповідача-3: не з`явились,

відповідача-4: не з`явились,

відповідача-5: не з`явились,

третьої особи-1: не з`явились,

третьої особи-2: не з`явились,

третьої особи-3: не з`явились,

третьої особи-4: не з`явились,

третьої особи-5: не з`явились,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Крюківщина Преміум" про відвід суддів Могил С.К., Волковицької Н.О., Случа О.В. від розгляду касаційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Компанія з управління активами "Скай Кепітал Менеджмент"

на постанову Північного апеляційного господарського суду від 30.11.2022

та рішення Господарського суду Київської області від 22.01.2021

у справі № 911/515/20

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Мендельс"

до: 1) Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Іпотека Кредит", 2) Товариства з обмеженою відповідальністю "Компанія з управління активами "Скай Кепітал Менеджмент", 3) Товариства з обмеженою відповідальністю "Ланжерон", 4) Товариства з обмеженою відповідальністю "Крюківщина Преміум", 5) ОСОБА_1

за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідачів: 1) приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Войтовського Валентина Сергійовича, 2) приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Літвінова Артема Володимировича, 3) приватного нотаріуса Броварського міського нотаріального округу Базир Наталії Михайлівни, 4) приватного нотаріуса Києво-Святошинського нотаріального округу Київської області Герасимів Юлії Вадимівни, 5) ОСОБА_2

про визнання права вимоги за кредитним договором, визнання права вимоги та права іпотекодержателя на об`єкти нерухомого майна, визнання недійсними правочинів, визнання протиправними та скасування рішень та відповідних реєстраційних записів, переведення прав і обов`язків

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 24.04.2023 відкрито провадження за касаційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "Компанія з управління активами "Скай Кепітал Менеджмент" на постанову Північного апеляційного господарського суду від 30.11.2022 та рішення Господарського суду Київської області від 22.01.2021, призначено її до розгляду в судовому засіданні на 16.05.2023.

У зв`язку з проведенням позачергового засідання Пленуму Верховного Суду розгляд справи 16.05.2023 не відбувся. Ухвалою Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 16.05.2023 розгляд касаційної скарги призначений на 25.05.2023.

У судовому засіданні 25.05.2023 оголошено перерву у справі до 20.06.2023.

До Верховного Суду 20.06.2023 ТОВ "Крюківщина Преміум" подано заяву про відвід суддів Могил С.К., Волковицької Н.О., Случа О.В. від розгляду касаційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Компанія з управління активами "Скай Кепітал Менеджмент" на постанову Північного апеляційного господарського суду від 30.11.2022 та рішення Господарського суду Київської області від 22.01.2021 у справі № 911/515/20, у якій заявник посилається на те, що про розгляд касаційної скарги дізнався лише 19.06.2023 з сайту Судової влади України, оскільки жодних ухвал Верховного Суду (в тому числі про відкриття касаційного провадження) не отримував. Вказує, що порушено порядок автоматизованого розподілу справи між суддями, оскільки справа вже перебувала на розгляді Верховного Суду у складі суддів: Случ О.В., Волковицька Н.О., Могил С.К. і постановою від 19.07.2022 вона була направлена на новий розгляд до суду апеляційної інстанції. Таким чином, предметом касаційного оскарження у даному випадку є судове рішення, прийняте за результатом нового розгляду справи, а тому автоматичний розподіл повинен був здійснюватися в загальному порядку, передбаченому Положенням про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженим рішенням Ради суддів України від 26.11.2010 № 30 (зі змінами та доповненнями), Тимчасовими засадами використання автоматизованої системи документообігу суду та визначення складу суду у Верховному Суді, затвердженими постановою Пленуму Верховного Суду від 14.12.2017 № 8, а також рішенням від 31.01.2022 № 3, затвердженим зборами суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду, яким вирішено передавати раніше визначеному для розгляду конкретної справи складу суду (судді-доповідачу, колегії суддів) касаційні скарги, що надійшли до Касаційного господарського суду після визначення судді - доповідача у цій справі, крім випадків надходження судової справи після нового її розгляду судом нижчої інстанції, після її розгляду палатою, об`єднаною палатою та Великою Палатою. Однак по суті справа передана раніше визначеному складу суду. Крім цього, існують обставини, які викликають сумніви у неупередженості та об`єктивності суддів при розгляді даної справи, оскільки колегія суддів вже сформувала свою правову позицію, що викладена у постанові від 19.07.2022 у справі № 911/515/20.

Розглянувши вказану заяву суд касаційної інстанції дійшов висновку про її необґрунтованість та безпідставність з огляду на таке.

Підстави для відводу (самовідводу) судді визначені статтями 35, 36 ГПК України.

Відповідно до ч.ч. 2 та 3 ст. 38 ГПК України з підстав, зазначених у статтях 35 і 36 цього Кодексу, судді може бути заявлено відвід учасниками справи. Відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Самовідвід може бути заявлений не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Відповідно до ч. 3 ст. 39 ГПК України якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Оскільки заява ТОВ "Крюківщина Преміум" про відвід суддів подана 20.06.2023, тобто в день судового засідання, її розгляд вирішується судом, що розглядає справу.

Надаючи оцінку доводам заявника щодо розгляду справи неповноважним складом суду, а саме порушення порядку визначення суддів для розгляду справи, Суд зазначає таке.

Статтею 35 ГПК України визначені підстави для відводу (самовідводу) судді. Суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо, зокрема, було порушено порядок визначення судді для розгляду справи.

Частинами першою, другою, третьою статті 32 ГПК України встановлено, що визначення судді, а в разі колегіального розгляду - судді - доповідача для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою під час реєстрації документів, зазначених в частині другій статті 6 цього Кодексу, а також в інших випадках визначення складу суду на будь-якій стадії судового процесу, з урахуванням спеціалізації та рівномірного навантаження для кожного судді, за принципом випадковості та в хронологічному порядку надходження справ. Справа, розгляд якої відповідно до цього Кодексу здійснюється колегією суддів в обов`язковому порядку, розглядається постійною колегією суддів відповідного суду, до складу якої входить визначений Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою суддя-доповідач. Персональний склад постійних колегій суддів визначається зборами суддів відповідного суду.

Згідно з частинами першою, другою, третьою статті 6 ГПК України у господарських судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система. Позовні та інші заяви, скарги та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до господарського суду і можуть бути предметом судового розгляду, в порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в день надходження документів. Визначення судді або колегії суддів (судді-доповідача) для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою у порядку, визначеному цим Кодексом (автоматизований розподіл справ).

Відповідно до підпункту 17.4 пункту 17 Розділу ХІ "Перехідні положення" ГПК України до визначення Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів), можливості вчинення передбачених цим Кодексом дій з використанням підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи такі дії вчиняються в такому порядку: визначення судді або колегії суддів (судді-доповідача) для розгляду конкретної справи здійснюється до приведення Положення про автоматизовану систему документообігу суду у відповідність із цією редакцією Кодексу в частині порядку визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи, але не довше, ніж три місяці з дня набрання чинності цією редакцією Кодексу, - за допомогою автоматизованої системи документообігу суду за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу; після приведення Положення про автоматизовану систему документообігу суду у відповідність із цією редакцією Кодексу в частині порядку визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи - за допомогою автоматизованої системи документообігу суду за правилами, встановленими цією редакцією Кодексу.

Керуючись частиною четвертою статті 37, пунктом 2 частини п`ятої статті 128 Закону України "Про судоустрій і статус суддів", статтею 32 ГПК України, пунктом 2.3.13 Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженим рішенням Ради суддів України від 26.11.2010 № 30 (зі змінами та доповненнями), Тимчасовими засадами використання автоматизованої системи документообігу суду та визначення складу суду у Верховному Суді, затвердженими постановою Пленуму Верховного Суду від 14.12.2017 № 8, зборами суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду прийнято рішення від 31.01.2022 № 3, яким вирішено передавати раніше визначеному для розгляду конкретної справи складу суду (судді-доповідачу, колегії суддів) касаційні скарги, що надійшли до Касаційного господарського суду після визначення судді - доповідача у цій справі, крім випадків надходження судової справи після нового її розгляду судом нижчої інстанції, після її розгляду палатою, об`єднаною палатою та Великою Палатою.

За змістом частини шістнадцятої статті 32 ГПК України результати автоматизованого розподілу (повторного розподілу) справи оформлюються протоколом.

Тобто законодавець передбачив формування колегії суддів для розгляду справ, так само як і заміну судді, який з поважних причин не може брати участі у розгляді справи (перебування судді у відпустці, на лікарняному, у відрядженні чи закінчення терміну повноважень), із залученням інших суддів цього суду, виключно автоматизованою системою документообігу за принципом вірогідності.

Із наведеного вище убачається, що судді не мають будь-яких нормативно встановлених механізмів формування складу суду для розгляду конкретної справи, що спрямовано на забезпечення реалізації учасниками справи права на судовий захист незалежним та безстороннім судом, встановленим законом, як складової права на суд, гарантованого статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Постановою Касаційного господарського суду (у складі колегії суддів: Случ О.В. - головуючого, Волковицька Н.О., Могил С.К.) від 19.07.2022 у справі № 911/515/20 за наслідками розгляду касаційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Мендельс» постанову Північного апеляційного господарського суду від 08.11.2021 скасовано, а справу № 911/515/20 направлено на новий розгляд до господарського суду апеляційної інстанції.

За результатами нового розгляду Північний апеляційний господарський суд прийняв постанову від 30.11.2022, яка в даному випадку і оскаржується.

В свою чергу, відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями Касаційного господарського суду від 09.03.2023 касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Компанія з управління активами "Скай Кепітал Менеджмент" на постанову Північного апеляційного господарського суду від 30.11.2022 передано для розгляду колегії суддів у складі: Могил С.К. - головуючий (доповідач), Случ О.В., Волковицька Н.О.

Як вбачається з вказаного протоколу (назви і тексту), відбувався саме автоматизований розподіл судової справи між суддями, а не повторний автоматизований розподіл судової справи. Відтак, 09.03.2023 справа була розподілена не шляхом передачі судової справи раніше визначеному складу суду, а шляхом призначення суддів зі складу суду з урахуванням їх спеціалізації, що спростовує відповідні доводи заявника.

Щодо доводів скаржника в частині необ`єктивності та упередженості, оскільки у постанові від 19.07.2022 вони вже сформували свою думку, Суд зазначає таке.

Статтею 35 ГПК України визначені підстави для відводу (самовідводу) судді. Суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо, зокрема, є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Відповідно до частини першої, другої статті 48 Закону України "Про судоустрій та статус суддів" суддя у своїй діяльності щодо здійснення правосуддя є незалежним від будь-якого незаконного впливу, тиску або втручання. Суддя здійснює правосуддя на основі Конституції і законів України, керуючись при цьому принципом верховенства права. Втручання у діяльність судді щодо здійснення правосуддя забороняється і має наслідком відповідальність, установлену законом.

Частиною четвертою статті 11 ГПК України та статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" визначено, що суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (далі - Конвенція) і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) як джерело права.

Пунктом 1 статті 6 Конвенції гарантовано, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Згідно з практикою ЄСПЛ наявність безсторонності відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. За суб`єктивним критерієм беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (пункт 49 рішення у справі "Білуха проти України" від 09.11.2006).

ЄСПЛ зазначив, що "безсторонність", в сенсі пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися відповідно до суб`єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі - тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об`єктивного критерію - тобто, чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу (рішення ЄСПЛ у справі "Булут проти Австрії" від 22.02.1996, у справі "Томан проти Швейцарії" від 10.06.1996). Відповідно до об`єктивного критерію має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності судів. У цьому зв`язку навіть зовнішні ознаки мають певне значення.

При цьому, особиста безсторонність суду, як суб`єктивний критерій, презюмується, поки не надано доказів протилежного (пункт 50 рішення ЄСПЛ у справі "Білуха проти України" від 09.11.2006).

У контексті суб`єктивного критерію особиста безсторонність судді презюмується, поки не доведено протилежного. При оцінці об`єктивного критерію окремо від поведінки суддів слід визначити, чи існували переконливі факти, які могли б викликати сумніви щодо їхньої безсторонності. Це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезстороннім, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (пункти 29, 31 рішення ЄСПЛ "Газета "Україна-центр" проти України" від 15.07.2010).

ГПК України не встановлює вичерпного переліку обставин, які свідчать про необ`єктивність судді, однак зазначається, що такі підстави повинні бути обґрунтовані особою, яка ініціює питання про відвід судді.

Суд зазначає, що не є підставами для відводу суддів заяви, які містять лише припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними і допустимими доказами, а також наявність скарг, поданих на суддю (суддів) у зв`язку з розглядом даної чи іншої справи, обставини, пов`язані з прийняттям суддями рішень з інших справ.

Таким чином, щодо суб`єктивної складової безсторонності суду заявнику необхідно подати докази фактичної наявності упередженості судді для відводу його від справи, оскільки існує презумпція неупередженості судді. І тільки якщо з`являються об`єктивні сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, або його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі.

У контексті поданої заяви суд звертає увагу на приписи частини четвертої статті 35 ГПК України, якою імперативно визначено, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

З урахуванням викладеного, незгода заявника з судовим рішенням у справі № 911/515/20 не є підставою для їх відводу згідно з вищезазначеними нормами ГПК України. Суд виходить з того, що "особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного". Обґрунтованих обставин, які б підтверджували недотримання цими суддями об`єктивного та суб`єктивного критеріїв безсторонності під час розгляду цієї справи заявником не наведено, а Судом не установлено.

Отже, доводи, наведені у заяві про відвід колегії суддів від розгляду справи № 911/515/20, не можуть бути віднесені до обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності відповідної колегії суддів у розгляді цієї справи, а також не містять обґрунтованого посилання на підстави, передбачені статтями 35, 36 ГПК України, у зв`язку з чим Суд дійшов висновку про відмову у задоволенні заявленого відводу.

Керуючись статтями 35, 39, 234 ГПК України, Верховний Суд, -

У Х В А Л И В :

Відмовити у задоволенні заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Крюківщина Преміум" про відвід суддів Могил С.К., Волковицької Н.О., Случа О.В. від розгляду касаційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Компанія з управління активами "Скай Кепітал Менеджмент" на постанову Північного апеляційного господарського суду від 30.11.2022 та рішення Господарського суду Київської області від 22.01.2021 у справі № 911/515/20.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя Могил С.К.

Судді: Волковицька Н.О.

Случ О.В.