ЗАХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
_________________________________________________________________________________________________________
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"22" червня 2023 р. Справа №926/1402-б/23

Західний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого судді Желік М.Б.

суддів Орищин Г.В.

Галушко Н.А.

розглянувши матеріали апеляційної скарги представника Фізичної особи ОСОБА_1 б/н від 12.05.2023 (вх. ЗАГС. №01-05/1548/23 від 15.05.2023)

на ухвалу Господарського суду Чернівецької області від 02.05.2023 (повний текст ухвали складено 03.05.2023, суддя Дутка В.В.)

у справі №926/1402-б/23

за заявою: Фізичної особи ОСОБА_1 , с. Іспас Вижницького району Чернівецької області

про неплатоспроможність

за участі представників: не з`явилися.

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Господарського суду Чернівецької області від 02.05.2023 у справі №926/1402-б/23 заяву ОСОБА_1 про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність від 24.03.2023 залишено без розгляду.

Не погоджуючись із вказаним судовим рішенням, скаржниця, в особі уповноваженого представника - адвоката Марусича М.С., звернулася до Західного апеляційного господарського суду зі скаргою, в якій просить прийняти апеляційну скаргу до розгляду, скасувати оскаржену ухвалу та направити справу до Господарського суду Чернівецької області для продовження розгляду.

Свої вимоги скаржник обґрунтовує тим, що причини неявки заявника у судове засідання доведенні уповноваженим представником у судовому засіданні, зокрема, зазначено, що ОСОБА_1 з початком військової агресії рф виїхала разом із дітьми за межі території України, що було підставою для подання клопотання про проведення підготовчого засідання без участі боржниці та за участі уповноваженого представника - адвоката Марусич М.С.

При цьому, боржниця зазначила, що і подальший розгляд справи бажає проводити без особистої участі, наслідки відкриття провадження у справі про неплатоспроможність їй відомі, зрозумілі і вона не заперечує проти застосування передбачених законодавство обмежень у процедурі банкрутства фізичної особи. Клопотання підписане електронним цифровим підписом, що виключає необхідність додаткової ідентифікації заявниці судом.

Таким чином представник боржниці вважає, що ОСОБА_2 скористалася своїм правом участі в судовому засіданні через представника, як це передбачено ч.1 ст. 56 ГПК України, а відтак оскаржена ухвала винесена з порушенням норм процесуального права, що є підставою для її скасування та направлення справи для продовження розгляду до господарського судку Чернівецької області.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 15.05.2023 справу розподілено колегії суддів Західного апеляційного господарського суду у складі: Желік М.Б. - головуючий суддя, члени колегії судді - Орищин Г.В., Галушко Н.А.

Ухвалою Західного апеляційного господарського суду від 19.05.2023 відкрито апеляційне провадження; встановлено учасникам справи строк для надання відзиву на апеляційну скаргу; призначено розгляд справи; витребувано матеріали справи з господарського суду Чернівецької області.

08.06.2023 представником заявниці ОСОБА_1 - адвокатом Марусич М.С. подано до суду клопотання (вх. № 01-04/3923/23 від 08.06.2023) про розгляд справи №926/1402-б/23 у режимі відеоконференції з використанням власних технічних засобів, яке ухвалою Західного апеляційного господарського суду від 09.06.2023 задоволено.

14.06.2023 представником ОСОБА_1 - адвокатом Войтович Л.В. (ордер серії АА №1314964 від 13.06.2023) подано клопотання про проведення судового засідання без участі боржниці та без участі її уповноваженого представника. При цьому, повідомлено суд, що заявлені в апеляційній скарзі вимоги представником підтримуються в повному обсязі.

В судове засідання 14.06.2023 скаржниця участі не забезпечила, однак як зазначалося вище в поданому клопотанні заявила про розгляд скарги за відсутності заявниці та її уповноваженого представника.

За приписами пункту 2 частини першої та пункту 3 частини другої статті 42 ГПК України учасники справи мають право, зокрема, брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом. Статтею 43 ГПК України встановлений обов`язок добросовісного користування учасниками судового процесу процесуальними правами.

Сторони у розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження, та зобов`язані сумлінно користуватися наданими їм процесуальними правами (рішення Європейського суду з прав людини від 03.04.2008 у справі "Пономарьов проти України").

Вжиття заходів для ефективного розгляду та вирішення судового спору є обов`язком не тільки для держави, але й для осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Слід зазначити, що скаржниця була достеменно повідомлена про відкриття апеляційного провадження та призначення апеляційної скарги до розгляду.

З врахуванням зазначеного, а також того, що явка представників сторін в судове засідання обов`язковою не визнавалася, колегія суддів вважає за можливе здійснити її розгляд за наявними у справі матеріалами за відсутності скаржниці.

Відповідно до ст.269 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Розглянувши апеляційну скаргу, дослідивши матеріали справи, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, перевіривши юридичну оцінку обставин справи та повноту їх встановлення, взявши до уваги межі перегляду справи в апеляційній інстанції, колегія суддів дійшла висновку про те, що вимоги апеляційної скарги не підлягають до задоволення, відтак оскаржену ухвалу слід залишити без змін, з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 119 КУзПБ у підготовчому засіданні господарський суд розглядає подані документи, з`ясовує наявність підстав для відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, а також вирішує інші питання, пов`язані з розглядом заяви.

Із системного аналізу ст. ст. 1, 8, 39, 116, 117, 119 КУзПБ вбачається, що завданням підготовчого засідання у процедурі неплатоспроможності, з урахуванням особливостей Книги ІV, є встановлення ознак неплатоспроможності або її загрози, відсутність перешкод для подальшого провадження неплатоспроможності, а також з`ясування особи боржника.

Як вбачається з приписів ч. 1 ст. 116 КУзПБ до заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність не передбачено обов`язку додавати копію документів, що посвідчують фізичну особу боржника, на відміну від приписів ст. 34 КУзПБ, де законодавець передбачив обов`язок подати до суду установчі документи боржника - юридичної особи.

Отже, до інших питань, пов`язаних з розглядом заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, які мають вирішуватися на підготовчому засіданні слід відносити питання щодо встановлення особистості заявника, який звернувся до суду із заявою про відкриття справи про його неплатоспроможність.

Колегія суддів зауважує, що з моменту відкриття справи про неплатоспроможність, правосуб`єктність боржника стає обмеженою, і такий стан зберігається протягом всієї процедури неплатоспроможності (боржник обмежений щодо розпорядження своїм майном, виїзду за кордон та інше).

Відповідно до приписів ч.ч. 7, 8 ст. 123, ст. 124, ч. 8 ст. 126 КУзПБ право на процедуру неплатоспроможності та отримання відповідних пільг має лише добросовісний боржник (фізична особа).

Тобто, з моменту подання заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність до суду, в особи, яка звернулась із відповідною заявою, виникають додаткові процесуальні обов`язки, незважаючи на наявність представника.

З наведено вбачається, що оскільки у процедурі неплатоспроможності правосуб`єктність боржника стає обмеженою, суд зобов`язаний встановити особу боржника щодо якого в подальшому будуть накладені певні передбачені КУзПБ обмеження.

Тобто, на переконання колегії суддів особиста явка боржника у судове засідання для з`ясування його особи та наміру, що останній дійсно бажає застосування до нього передбачених законодавством обмежень у процедурі неплатоспроможності, є обов`язковою. Задля уникнення зловживання іншими особами виникнення у боржника обмеження правосуб`єктності, суд має впевнитися, що саме ця особа бажає прийняти участь у справі про неплатоспроможність.

Як вбачається із матеріалів справи, 30.03.2023 ухвалою господарського суду Чернівецької області у справі № 926/1402-б/23 заяву фізичної особи ОСОБА_1 про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність залишено без руху; заявнику у строк протягом 10 днів з дня вручення ухвали запропоновано усунути названі недоліки шляхом подання до суду - доказів авансування боржником на депозитний рахунок суду винагороди керуючому реструктуризацією за три місяці виконання повноважень в сумі 40260,00 грн.; - первинних документів (усі договори, квитанції, банківські виписки тощо), що підтверджують суми грошових зобов`язань (заборгованості за основним зобов`язанням та суми неустойки (штрафу, пені) окремо), підстав виникнення зобов`язань, а також строку їх виконання згідно із законом або договором щодо решти кредиторів зазначених у заяві про неплатоспроможність, окрім наявних (ТОВ "Качай Гроші ", ТОВ "Укр Кредит Фінанс", ТОВ "Інстафінанс", ТОВ "Бізпозика", ТОВ "Лайм Кепітел", ТОВ "Манівео швидка фінансова допомога"); - відомостей про роботодавця (роботодавців) боржника; - копії трудової книжки (за наявності).

04.04.2023 до господарського суду Чернівецької області надійшло клопотання представника боржниці на виконання ухвали господарського суду Чернівецької області від 30.03.2023 у даній справі, в якому він просив долучити до матеріалів справи документи, які додаються до клопотання; прийняти до розгляду заяву ОСОБА_1 про її неплатоспроможність та призначити підготовче судове засідання для вирішення питання про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність .

10.04.2023 ухвалою господарського суду Чернівецької області заяву ОСОБА_1 про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність прийнято до розгляду; призначено підготовче засідання на 20.04.2023; явку боржниці визнано обов`язковою.

Ухвалою господарського суду Чернівецької області від 20.04.2023 у зв`язку з нез`явленням у судове засідання боржниці та неповідомлення нею причини такої неявки, відкладено підготовче засідання на 02.05.2023. Суд повторно визнав явку боржниці обов`язковою.

24.04.2023 до господарського суду Чернівецької області від боржниці надійшло клопотання про проведення підготовчого засідання без особистої участі боржниці, за участю її представника - адвоката Марусича М.С. Клопотання мотивоване тим, що боржниця особисто взяти участь у судовому засіданні не має можливості, у зв`язку з чим нею укладено договір про надання правової допомоги з адвокатом Марусичем М.С. в тому числі й для участі в судових засіданнях від імені боржниці. Наслідки відкриття справи про неплатоспроможність повністю зрозумілі і боржниця не заперечує проти застосування передбачених законодавством обмежень у процедурі банкрутства фізичної особи.

Як вбачається з матеріалів справи, на ОСОБА_1 судом було покладено обов`язок з`явитись у підготовче засідання, позаяк присутність представника не може підмінювати собою особисту участь заявниці. Так, у підготовчому засіданні суд, зокрема, встановлює особу заявниці шляхом дослідження документа який посвідчує її особу (надання якого не може забезпечити представник, оскільки паспорт/посвідчення/закордонний паспорт тощо посвідчує особу лише його власника), досліджує оригінали документів, які стосуються заявниці, як от ідентифікаційний номер, трудова книжка тощо.

Колегія суддів вважає, що встановлення особи боржниці (заявниці) та роз`яснення їй наслідків введення процедури реструктуризації є невід`ємною частиною розгляду заяви про відкриття провадження у підготовчому засіданні, з огляду на специфіку проведення відповідних судових процедур, які включають в себе, у тому числі допуск арбітражного керуючого до майна такої особи, з метою проведення інвентаризації та визначення його вартості.

Без з`ясування особистості боржниці суд позбавлений можливості відкривати провадження у справі про неплатоспроможність.

З наведеного слідує, що хоча представник і наділений відповідними правами щодо представництва ОСОБА_1 у підготовчому засіданні, проте, не може безумовно замінювати собою заявницю, оскільки провадження у справі про неплатоспроможність відкривається (у разі наявності підстав) не щодо представника, а щодо самої фізичної особи.

Крім того, колегія суддів повністю погоджується з зауваженням місцевого суду, що основними засадами (принципами) господарського судочинства є, зокрема, обов`язковість судового рішення (п. 5 ч. 3 ст. 2 ГПК України), а отже, якщо у ОСОБА_1 наявний представник, заявниця не звільняється від покладеного на неї обов`язку неухильно дотримуватись вимог суду та чинного законодавства.

Як зазначалось вище, відповідними ухвалами суду явка ОСОБА_1 визнавалась судом обов`язковою. Незважаючи на наявність такого зобов`язання, заявниця не повідомляла суд про причини, які ускладнюють (унеможливлюють) з`явитись у підготовче засідання.

Колегія суддів вважає за необхідність звернути увагу на те, що у поданому до господарського суду Чернівецької області клопотанні (вх. №1752 від 24.04.2023) ОСОБА_1 повідомлено про неможливість взяти участь у судовому засіданні без зазначення причин такої неможливості.

Натомість, посилання представника ОСОБА_1 - адвоката Марусича М.С. на те, що остання перебуває за межами території України (що також зазначено в обґрунтуванні підстав для скасування оскарженої ухвали наведеного представником в п.2 апеляційної скарги (вх.№01-05/1548/23 від 15.05.2023)), колегія суддів оцінює критично, оскільки із змісту заяви б/н від 24.03.2023 (вх. №1402 від 29.03.2023) вбачається, що заявниця проживає за адресою: АДРЕСА_1 . Доказів зміни свого місцезнаходження заявницею суду повідомлено не було.

Положення ч. 4 ст. 202 та п. 4 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України передбачають подання позивачем до суду заяви про розгляд справи за його відсутності. Тобто право позивача як особи, яка подала позов та зацікавлена в його розгляді, не бути присутнім у судовому засіданні кореспондується з його обов`язком подати до суду відповідну заяву про розгляд справи за його відсутності.

Право позивача самостійно визначати характер своєї участі в судовому засіданні, зокрема й через неявку до нього, повинне бути здійснене у належний, тобто визначений процесуальним законом спосіб: шляхом подання позивачем до суду клопотання про розгляд справи за його відсутності. Лише, якщо позивач чітко висловив своє волевиявлення через клопотання про розгляд справи за його відсутності та за умови можливості розгляду справи за відсутності позивача в судовому засіданні, можливий судовий розгляд справи за відсутності позивача в судовому засіданні.

Отже, відповідно до ч. 4 ст. 202 та п. 4 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України виключенням для обов`язкового залишення позову без розгляду можуть вважатися обставини, якщо позивач подав суду заяву про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору. Тобто, суд розглядає справу по суті за умов, якщо: (1) позивач подав суду заяву про розгляд справи за його відсутності та (2) його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору. При цьому, суд може розглянути можливість вирішення спору за відсутності позивача (з`ясувати, чи не перешкоджає нез`явлення позивача вирішенню спору) лише якщо від позивача надійшло клопотання про такий розгляд (про розгляд справи за відсутності позивача).

Якщо нез`явлення позивача перешкоджає вирішенню спору (якщо розгляд справи за відсутності позивача неможливий), суд, не зважаючи на заяву позивача про розгляд справи за його відсутності, позбавлений права розглянути справу по суті. У разі, якщо суд визнав явку позивача обов`язковою до подання позивачем клопотання про розгляд справи за його відсутності, то суд, не зважаючи на це клопотання, зобов`язаний залишити позов без розгляду.

Аналогічна позиції висвітлена у постанові Верховного Суду у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 18.11.2022 по справі № 905/458/21.

Колегія суддів акцентує увагу на тому, що явку боржниці ОСОБА_1 визнано обов`язковою ухвалами господарського суду Чернівецької області від 10.04.2023 та повторно 20.04.2023, тобто до моменту подання нею клопотання про проведення підготовчого засідання без її особистої участі (вх. № 1752 від 24.04.2023); подальший розгляд справи без встановлення особи боржниці та роз`яснення їй наслідків введення процедури реструктуризації боргів є неможливим, оскільки являється невід`ємною частиною розгляду заяви про відкриття провадження у підготовчому засіданні з огляду на специфіку проведення відповідних судових процедур, відтак висновки господарського суду про залишення заяви ОСОБА_1 про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність без розгляду прийнятті з дотриманням норм матеріального та процесуального права.

Крім того, колегія суддів зауважує, що відповідно до приписів ст. 39 КзПБ підготовче засідання має відбутися не пізніше 15 робочих днів з дня постановлення ухвали про прийняття заяви до розгляду.

У даній справі, ухвалою господарського суду від 10.04.2023, зокрема, заяву ОСОБА_1 призначено до розгляду у підготовчому засіданні на 20.04.2023, проте у зв`язку з систематичною неявкою заявниці на вимогу суду в судове засідання, підготовче засідання переносилося, що свідчить про неповагу заявниці до суду та наслідком такої поведінки ОСОБА_1 стало порушення судом строків встановлених КУзПБ проведення підготовчого засідання, що, на думку колегії суддів, є зловживанням заявницею своїми процесуальними правами (ст. 43 ГПК України).

В контексті зазначеного, колегія суддів наголошує, що право на судовий захист не є абсолютним, та судовому захисту не підлягає право, яким особа зловживає.

Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів скаржника та їх відображення у судових рішеннях, питання вичерпності висновків суду, суду апеляційної інстанції ґрунтується на висновках, що їх зробив Європейський суд з прав людини у справі "Проніна проти України" (Рішення ЄСПЛ від 18.07.2006). Зокрема, ЄСПЛ у своєму рішенні зазначив, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.

У даній справі апеляційний суд дійшов висновку, що скаржникові було надано вичерпну відповідь на всі істотні питання, що виникають при кваліфікації спірних відносин як у матеріально-правовому, так і у процесуальному сенсах, а доводи, викладені в апеляційній скарзі не спростовують обґрунтованих та правомірних висновків суду першої інстанції.

Враховуючи встановлені обставини справи, межі апеляційного перегляду, доводи скаржника, суд апеляційної дійшов висновку про те, що вимоги апеляційної скарги не підлягають до задоволення, відтак оскаржувану ухвалу слід залишити без змін.

В порядку положень ст. 129 ГПК України судовий збір за розгляд справи в суді апеляційної інстанції слід покласти на скаржника.

Згідно положень ч.5 ст. 240 ГПК України датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Керуючись ст.ст.86, 129, 269, 270, 275, 276, 282 ГПК України, Західний апеляційний господарський суд

ПОСТАНОВИВ:

1.В задоволенні вимог апеляційної скарги представника Фізичної особи ОСОБА_1 б/н від 12.05.2023 (вх. ЗАГС. №01-05/1548/23 від 15.05.2023) - відмовити.

2. Ухвалу Господарського суду Чернівецької області від 02.05.2023 у справі №926/1402-б/23 - залишити без змін.

3. Судовий збір залишити за скаржником.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду в порядку і строки встановлені ст. 287, 288 ГПК України.

Матеріали справи повернути в місцевий господарський суд.

Повний текст постанови складено та підписано 22.06.2023.

Головуючий суддя Желік М.Б.

суддя Орищин Г.В.

суддя Галушко Н.А.