СХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

30 червня 2023 року м. Харків Справа № 922/2414/22

Східний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів: головуючий суддя Крестьянінов О.О., суддя Фоміна В.О., суддя Шевель О.В.,

розглянувши апеляційну скаргу Акціонерного товариства "Українські енергетичні машини" (вх.№1189) на рішення Господарського суду Харківської області від 13.03.2023 у справі №922/2414/22

за позовом Приватного акціонерного товариства "Електрометалургійний завод "Дніпроспецсталь" ім. А.М. Кузьміна", м. Запоріжжя

до Акціонерного товариства "Українські енергетичні машини", м. Харків

про стягнення 865290,60 грн

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Господарського суду Харківської області від 13.03.2023 у справі №922/2414/22 позов задоволено повністю, стягнуто з Акціонерного товариства "Українські енергетичні машини" на користь Приватного акціонерного товариства "Електрометалургійний завод "Дніпроспецсталь" ім. А.М. Кузьміна" 501278,06 грн. заборгованості по оплаті за відвантажений 24.11.2021 та 17.01.2022 по специфікації № товар, 116532,24 грн. інфляційного збільшення за час прострочення, 156151,55 грн. пені, 41200,94 грн. 10% річних, 50127,81 грн. штрафу за прострочення оплати більше ніж на 15 днів та 12979,36 грн. судового збору.

Акціонерне товариство "Українські енергетичні машини" звернулося до Східного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій посилаючись на порушення норм матеріального права просить скасувати рішення Господарського суду Харківської області від 13.03.2023 у справі №922/2414/22 в частині стягнення з відповідача на користь позивача 41200,94 грн. - 10% річних, 116532, 24 грн. інфляційних витрат, 156151,55 грн. пені та 50127, 81 грн. штрафу за прострочення оплати; ухвалити нове рішення, яким відмовити у задоволенні позову щодо стягнення з АТ "Українські енергетичні машини" грошових коштів в сумі 41200,94 грн. - 10% річних, 116532, 24 грн. інфляційних витрат, 156151,55 грн. пені та 50127, 81 грн. штрафу за прострочення оплати. Одночасно відповідач звернувся з клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення.

Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 19.06.2023 апеляційну скаргу Акціонерного товариства "Українські енергетичні машини" залишено без руху; встановлено Акціонерному товариству "Українські енергетичні машини" десятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху для усунення її недоліків шляхом надання йому можливості звернутися до суду апеляційної інстанції із заявою про поновлення строків на апеляційне оскарження, вказавши інші підстави для поновлення строку, надання доказів сплати судового збору у встановленому законом порядку та розмірі (8190,28 грн.), а також надіслання позивачу копії цієї скарги і доданих до неї документів листом з описом вкладення.

Приймаючи вказану ухвалу апеляційний господарський суд виходив з такого.

Апеляційна скарга на рішення Господарського суду Харківської області від 13.03.2023 (повний текст складений 23.03.2023) була подана 15.06.2023, тобто з пропуском відповідного строку.

Звертаючись з клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення, відповідач посилався на те, що повний текст оскаржуваного рішення від 13.03.2023 складено 23.03.2023, отримано ним засобами поштового зв`язку 26.05.2023, а апеляційна скарга, відповідно до положень ст. 256 ГПК України подана протягом двадцяти днів з дня вручення повного рішення суду, тому строк на апеляційне оскарження, на його думку, має бути поновлено.

На підтвердження вказаних обставин до клопотання додано копію першого аркушу рішення Господарського суду від 13.03.2023 по справі №922/2414/22 з вхідним штампом канцелярії відповідача про дату його отримання, копію поштового конверту, в якому надійшло рішення суду від 13.03.2023 та поштовий трекінг (номер 775) щодо відстеження поштового відправлення.

Проте, судом апеляційної інстанції було встановлено, що Акціонерне товариство "Українські енергетичні машини" має електронний кабінет в ЄСІТС та оскаржуване судове рішення доставлено відповідачу через підсистему "Електронний кабінет" 23.03.2023 о 19:44 год., що підтверджується довідкою про доставку електронного листа до електронного кабінету, у зв`язку з чим відповідно до положень ст. 242 ГПК України судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, тобто 24.03.2023. Відповідно двадцятиденний строк звернення з апеляційною скаргою сплив 13.04.2023.

Проте, відповідачем не було обґрунтовано підстави які перешкоджали, унеможливили або ускладнили своєчасне звернення до суду з апеляційною скаргою у визначений законом строк. З огляду на викладене, суд вважав наведені в клопотанні відповідача про поновлення строку для подання апеляційної скарги обставини (отримання судового рішення засобами поштового зв`язку 26.05.2023) не обґрунтованими та такими, що не дають підстави для його задоволення.

Окрім того, судом було встановлено, що заявник не надав доказів сплати судового збору за подання апеляційної скарги у встановленому законом порядку та розмірі, а також направлення копії апеляційної скарги позивачу.

30.06.2023 від відповідача через Електронний суд надійшла заява про усунення недоліків, до якої додано докази сплати судового збору у розмірі 8190,28 грн, направлення апеляційної скарги позивачу.

Також, у заяві про усунення недоліків міститься клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, в якому відповідач зазначає, зокрема, таке.

Указом Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» (з подальшими подовженнями) на всій території України введено воєнний стан».

Дирекцією відповідача разом з профспілковим комітетом винесено постанову від 24.02.2022 № 5/88 «Про роботу підприємства у період військового стану», відповідно до якої в період воєнного стану до роботи залучаються лише працівники, задіяні в роботі критичної інфраструктури відповідача. В свою чергу, юристи до такої категорії працівників не відносяться. Тобто, відповідач фактично зупинив господарську діяльність та оголосив простій.

Крім того, наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 25 квітня 2022 року № 75 «Про затвердження Переліку територіальних громад, які розташовані в районі проведення воєнних (бойових) дій або які перебувають в тимчасовій окупації, оточенні (блокуванні) станом на 27 грудня 2022 року» Харківська міська територіальна громада (до 27.12.2022 року дата втрати чинності наказу Мінінтеграції віднесена до територіальних громад, які розташовані в районі проведення воєнних (бойових) дій. Акціонерне товариство «Українські енергетичні машини» згідно даних з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців зареєстровано за адресою: Харків, проспект Героїв Харкова, 199.

При цьому відповідач неодноразово піддавався ворожим обстрілам. Зокрема, через систематичні обстріли території відповідача, АТ «Українські енергетичні машини» фактично зупинило господарську діяльність.

На підтвердження вказаних обставин відповідач надав витяги з Єдиного реєстру досудових розслідувань від 28.07.2022, 15.10.2022, 12.05.2022, 08.08.2022, 29.07.2022, рапорти поліції від 10.02.2023, від 13.03.2023 та 01.06.2023.

Крім того, відповідач зазначав, що практично всі штатні юристи АТ «Українські енергетичні машини» покинули територію міста Харкова.

Також у зв`язку з обстрілами неодноразово та на тривалий термін АТ «Українські енергетичні машини» було знеструмлене, що також позбавляє своєчасно реагувати на поштову кореспонденцію, яка надходить до канцелярії підприємства через систему ЄСІТС.

Відповідач посилається на значне навантаження по судовим справам та іншій поточній роботі, оскільки у зв`язку з важкою фінансово-економічною ситуацією через війну та приєднанням до відповідача фінансово неспроможного АТ «Завод «Електроважмаш» значно збільшилася кількість пред`явлених претензій, позовів кредиторів АТ «Українські енергетичні машини», пред`явлення вимог з боку державних органів щодо сплати обов`язкових платежів.

Вищезазначені обставини, за твердженням відповідача, позбавляють можливості АТ «Українські енергетичні машини» своєчасно оскаржувати судові рішення у разі незгоди з ними.

Розглянувши клопотання про поновлення строку для подання апеляційної скарги, суд зазначає, що лише сам факт його подання не передбачає обов`язок суду автоматично відновлювати пропущений строк, оскільки в кожному випадку суд має визначити, з якої причини такий строк було пропущено заявником, та чи підлягає він відновленню; у кожному випадку суд з урахуванням конкретних обставин справи оцінює доводи, що наведені на обґрунтування клопотання про його відновлення, та докази, що підтверджують доводи заявника, та робить мотивований висновок щодо поважності чи неповажності причин пропуску строку.

Клопотання чи заява про відновлення процесуального строку повинна містити роз`яснення причин пропуску і підстави, з яких заявник вважає ці причини поважними. В клопотанні чи заяві повинні бути докази того, що здійснити відповідні процесуальні дії у визначений строк у заявника не було можливості.

Виходячи із системного аналізу норм процесуального закону, поважними причинами пропуску процесуального строку слід розуміти неможливість особи подати заяву у визначений законом строк у зв`язку з такими обставинами, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежали від волевиявлення особи, пов`язані дійсно з істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили або ускладнили можливість своєчасного звернення до суду у визначений законом строк.

Вирішуючи питання про поновлення пропущеного процесуального строку суд має оцінити доводи заявника, та подані ним докази, що підтверджують поважність причин пропуску такого строку. При цьому, такі доводи та докази мають підтверджувати об`єктивну неможливість заявника вчинити відповідну процесуальну дію у встановлені строки. У разі ж, коли пропуск такого процесуального строку настав у зв`язку із суб`єктивними чинниками, які залежали від самого заявника, а не через об`єктивно непереборні причини, або коли такі об`єктивно непереборні причини заявником не доведені, у суду відсутні правові підстави для визнання підстав пропуску процесуального строку поважними.

Отже, можливість поновлення судом апеляційної інстанції пропущеного строку не є необмеженою, а вирішення цього питання пов`язується із наявністю поважних причин пропуску строку зверненню зі скаргою на судове рішення, у зв`язку з чим заявник має довести суду їх наявність та непереборність, оскільки в іншому випадку нівелюється значення чіткого окреслення законодавчо закріплених процесуальних строків.

Суд у кожному випадку, з урахуванням конкретних обставин пропуску строку оцінює доводи, що наведені на обґрунтування клопотання про його відновлення, та робить висновок щодо поважності чи неповажності причин пропуску строку.

У рішенні від 03.04.2008 у справі Пономарьов проти України, Європейський суд з прав людини зробив висновок про те, що правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави. Разом з тим, якщо строк на ординарне апеляційне оскарження поновлений зі спливом значного періоду часу та за підстав, які не видаються переконливими, таке рішення може порушити принцип юридичної визначеності. Суд визнає, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак, такі повноваження не є необмеженими, тому від судів вимагається вказувати підстави для поновлення строку. Проте, навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata (принцип юридичної визначеності).

Відповідно до частин 5, 7 статті 6 ГПК України суд направляє судові рішення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу на їхні офіційні електронні адреси, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів). Особам, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, суд вручає будь-які документи у справах, в яких такі особи беруть участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення на офіційні електронні адреси таких осіб, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Згідно з частинами 5, 6 статті 242 ГПК України учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності в особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення, якщо така адреса відсутня. Днем вручення судового рішення є: 1) день вручення судового рішення під розписку; 2) день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи; 3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення; 4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; 5) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, яка зареєстрована у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси. Якщо судове рішення надіслано на офіційну електронну адресу пізніше 17 години, судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення.

Суд звертає увагу, що 05.10.2021 офіційно розпочали функціонування три підсистеми (модулі) ЄСІТС: "Електронний кабінет", "Електронний суд", підсистема відеоконференцзв`язку, в зв`язку з чим, відповідно до частини 6 статті 6 ГПК України адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, державні органи, органи місцевого самоврядування та суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки реєструють офіційні електронні адреси в ЄСІТС в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої офіційні електронні адреси в ЄСІТС в добровільному порядку.

Відповідно до пункту 17 глави 1 розділу ІІІ Положення про ЄСІТС особам, які зареєстрували "Електронний кабінет", суд надсилає документи у справах, в яких такі особи беруть участь, в електронній формі шляхом їх надсилання до "Електронного кабінету" таких осіб або в інший спосіб, передбачений процесуальним законодавством, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Абзацом 5 пункту 37 глави 2 розділу ІІІ Положення про ЄСІТС передбачено, що особам, які не мають зареєстрованих "Електронних кабінетів", документи у передбачених цим пунктом випадках можуть надсилатися засобами підсистем ЄСІТС на адресу електронної пошти, вказану такими особами під час подання документів до суду.

Отже, чинним процесуальним законодавством передбачено два способи належного повідомлення сторони про дату, час та місце судового засідання шляхом направлення рекомендованим листом з повідомленням про вручення та в електронній формі через "Електронний кабінет", у тому числі шляхом направлення листа на офіційну електронну пошту засобами підсистем ЄСІТС у випадках, передбачених пунктом 37 глави 2 розділу ІІІ Положення про ЄСІТС.

Аналогічний правовий висновок викладено в постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 29.06.2022 у справі №906/184/21, від 02.11.2022 у справі №910/14088/21, від 29.11.2022 у справі №916/1716/20, від 22.12.2022 у справі №922/40/22.

Таким чином, надсилання судового рішення в електронному вигляді передбачає використання сервісу "Електронний суд", розміщеному за посиланням https://cabinet.court.gov.ua/login, за умови попередньої реєстрації офіційної електронної адреси (Електронного кабінету).

Згідно положень ст. 256 Господарського процесуального кодексу України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів, а на ухвалу суду - протягом десяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом десяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Як було встановлено судом, Акціонерне товариство "Українські енергетичні машини" має електронний кабінет в ЄСІТС та оскаржуване судове рішення доставлено відповідачу через підсистему "Електронний кабінет" 23.03.2023 о 19:44 год., у зв`язку з чим судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, тобто 24.03.2023. Відповідно двадцятиденний строк звернення з апеляційною скаргою сплив 13.04.2023.

Апеляційну скаргу подано відповідачем до апеляційного господарського суду 15.06.2023 через систему «Електронний суд», тобто з пропуском строку на апеляційне оскарження більше ніж на два місяці.

Оцінюючі доводи та аргументи, які викладені відповідачем у клопотанні щодо підстав поважності пропуску строку, колегія суддів виходить з такого.

Судом встановлено, що представник відповідача Гарагуля В.А. (який підписав та подав апеляційну скаргу) був присутній в судовому засіданні 13.03.2023, тобто знав про прийняття оскаржуваного рішення та про результат розгляду справи з вказаної дати. Повний текст рішення суду отриманий відповідачем 23.03.2023.

Стосовно посилання заявника апеляційної скарги на введення з 24.02.2022 воєнного стану в Україні, колегія суддів вважає за необхідне зазначити таке.

Згідно зі статтею 1 Закону України від 12 травня 2015 року № 389-VIII «Про правовий режим воєнного стану» (далі - Закон № 389-VIII) воєнний стан - - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень.

Частинами першою та четвертою статті 26 Закону № 389-VIII встановлено, що правосуддя на території, на якій введено воєнний стан, здійснюється лише судами. Створення надзвичайних та особливих судів не допускається.

У період дії воєнного стану не можуть бути припинені повноваження Президента України, Верховної Ради України, Кабінету Міністрів України, Національного банку України, Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, судів, органів прокуратури, органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, розвідувальних органів та органів, підрозділи яких здійснюють контррозвідувальну діяльність (частина перша статті 10 Закону № 389-VIII).

Введення на території України воєнного стану не зупинило перебіг процесуальних строків звернення до суду з позовами. Питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не є підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку (аналогічна правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 10.11.2022 у справі №990/115/22).

Колегія суддів наголошує, що питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого строку.

Проте, у даному випадку відповідачем не наведено обставин, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану, та унеможливили виконання ним процесуальних дій протягом установленого законом строку (з дня отримання копії оскаржуваного рішення 23.03.2023), в тому числі беручи до уваги той факт, що суд першої інстанції розглядав справу вже у воєнний час.

Посилання скаржника на запровадження воєнного стану, знеструмлення підприємства, систематичні обстріли території відповідача, на підтвердження чого ним надано витяги з Єдиного реєстру досудових розслідувань від 28.07.2022, 15.10.2022, 12.05.2022, 08.08.2022, 29.07.2022, рапорти поліції від 10.02.2023, від 13.03.2023 та 01.06.2023 не пояснюють тієї обставини, що АТ "Українські енергетичні машини" подало апеляційну скаргу лише 15.06.2023, враховуючи, що представник відповідача Гарагуля В.А. був присутнім у судовому засіданні, в якому прийнято оскаржуване рішення та він був обізнаний про результати розгляду справи, або після того, як було виготовлено повний текст судового рішення та отримано ним оскаржуване судове рішення ще 23.03.2023, тобто фактично пропустивши строк на апеляційне оскарження два місяці.

Отже, об`єктивно непереборних обставин, які б заважали заявнику апеляційної скарги вчасно підготувати та подати апеляційну скаргу, останнім не наведено.

Враховуючи принцип рівності учасників судового процесу, колегія суддів вважає, в даному випадку, недоречними посилання відповідача на його особливий статус як такого, що відноситься до категорії особливо важких для економіки та безпеки держави суб`єктів господарювання державного сектору навіть в умовах воєнного стану.

Перебування працівників підприємства-відповідача у віддаленому режимі також не приймається судом до уваги, оскільки чинне процесуальне законодавство наразі надає учасникам судового процесу широкі можливості для дистанційних взаємовідносин із судом, в тому числі за допомогою Електронного суду, до якого підключений відповідач. До речі, саме такий спосіб звернення до суду з апеляційною скаргою, а також із заявою про усунення її недоліків було обрано ним.

Окрім того, суд вважає, що в даному випадку, період пропуску строку на апеляційне оскарження є достатньо великим, що не свідчить про те, що заявник, реалізуючі відповідні процесуальні права, намагався діяти добросовісно та сприяв своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному розгляду справи.

Приписами статті 42 Господарського процесуального кодексу України встановлено обов`язок учасників справи виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, а також виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом (пункти шостий, сьомий частини другої цієї статті).

Відповідно до частини першої статті 43 Господарського процесуального кодексу України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Статтею 129 Конституції України визначено як одну із засад судочинства рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Клопотання про поновлення процесуального строку має містити роз`яснення причин пропуску і підстави, з яких заявник вважає ці причини поважними. В клопотанні чи заяві повинні бути докази того, що здійснити відповідні процесуальні дії у визначений строк у заявника не було можливості.

Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом (частина третя статті 13 ГПК України).

Частиною четвертою статті 13 ГПК України унормовано, що кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Колегія суддів зазначає, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою. Отже, кожна держава встановлює правила судової процедури, зокрема й процесуальні заборони та обмеження, спрямовані на недопущення безладного перебігу судового процесу (за змістом рішення Європейського суду з прав людини від 20.05.2010 у справі "Пелевін проти України").

У справі "Устименко проти України" (Рішення від 29.10.2015) Європейський суд з прав людини зазначив, що задовольнивши клопотання про поновлення процесуального строку, не посилаючись при цьому на жодні конкретні обставини справи, і просто обмежившись вказівкою на наявність у відповідача "поважних причин" для поновлення пропущеного строку оскарження, національним судом було порушено пункт 1 статті 6 Конвенції.

Колегія суддів відзначає, що внутрішньо-організаційні питання функціонування юридичної особи носять суб`єктивний характер, юридична особа повинна виважено підходити до виконання своїх функцій, у тому числі щодо належної участі у судових провадженнях та дотримання вимог процесуального законодавства стосовно подачі апеляційної скарги та оформлення її змісту. При цьому викладені у клопотанні та описані вище причини пропуску строку на апеляційне оскарження судова колегія не розцінює як непереборні та такі, що об`єктивно перешкоджали вчасно звернутися до суду апеляційної інстанції зі скаргою.

За положеннями ст. 260 ГПК України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 256 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції із заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 261 цього Кодексу.

Пунктом 4 частини 1 статті 261 ГПК України передбачено, що суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо, зокрема, скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Враховуючи, що апеляційна скарга надійшла до суду через електронний кабінет, її матеріали (роздруковані судом) заявнику не надсилаються.

На підставі викладеного, керуючись ст. 119, 234, 242, 260, 261 Господарського процесуального кодексу України,

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Акціонерного товариства "Українські енергетичні машини" (вх.№1189) на рішення Господарського суду Харківської області від 13.03.2023 у справі №922/2414/22.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена до Верховного Суду в порядку статей 286 - 289 Господарського процесуального кодексу України.

Головуючий суддя О.О. Крестьянінов

Суддя В.О. Фоміна

Суддя О.В. Шевель