ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
______________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
УХВАЛА

про відмову у задоволенні заяви про забезпечення позову

"26" червня 2023 р.м. Одеса Справа № 916/2682/23

Господарський суд Одеської області у складі судді Бездолі Д.О.,

розглянувши матеріали заяви Заступника керівника Херсонської обласної прокуратури від 23.06.2023 за вх. № 2-931/23 про забезпечення позову у справі № 916/2682/23

за позовом: Заступника керівника Херсонської обласної прокуратури (вул. Михайлівська, 33, м. Херсон, 73000) в інтересах держави в особі Південного офісу Держаудитслужби (вул. Канатна, 83, м. Одеса, 65012)

до відповідачів: 1) Державної установи «Місцеві дороги Херсонщини» (просп. Ушакова, 47, м. Херсон, 73000) та 2) Товариства з обмеженою відповідальністю Автомагістраль-Південь (вул. Романа Кармена, 21, м. Одеса, 65058)

про визнання недійсним рішення та договору,

УСТАНОВИВ:

Заступник керівника Херсонської обласної прокуратури звернувся до Господарського суду Одеської області з позовною заявою в інтересах держави в особі Південного офісу Держаудитслужби до Державної установи «Місцеві дороги Херсонщини» та Товариства з обмеженою відповідальністю Автомагістраль-Південь, в якій просить суд:

- визнати недійсним рішення уповноваженої особи Державної установи «Місцеві дороги Херсонщини», оформлене протоколом від 12.04.2023 № 44, про визнання Товариства з обмеженою відповідальністю Автомагістраль-Південь переможцем у публічній закупівлі № UA-2023-03-30-008140-а;

- визнати недійсним договір про закупівлю робіт за рахунок бюджетних коштів від 19.04.2023 № 7/ДУ-23, укладений між Державною установою «Місцеві дороги Херсонщини» та Товариством з обмеженою відповідальністю Автомагістраль-Південь.

В обґрунтування підстав позову прокурор посилається на те, що під час проведення спірних торгів мали місце порушення вимог закону, відповідач-1 протиправно не відхилив тендерну пропозицію відповідача-2, а також не дотримався вимог законодавства при визначенні очікуваної вартості публічної закупівлі та у складі тендерної документації не були сформовані всі необхідні документи, що позбавляє можливості встановити на підставі яких документів учасник / переможець розрахував ціну тендерної пропозиції.

Разом з позовною заявою прокурором подано до суду заяву, в якій останній просить суд вжити заходи забезпечення позову шляхом:

1) заборони Головному управлінню Державної казначейської служби України у Херсонській області здійснювати будь-які розрахункові операції за рахунком (рахунками) Державної установи «Місцеві дороги Херсонщини», пов`язані з виконанням умов договору від 19.04.2023 № 7/ДУ-23, укладеного між Державною установою «Місцеві дороги Херсонщини» та Товариством з обмеженою відповідальністю Автомагістраль-Південь;

2) заборони Державній установі «Місцеві дороги Херсонщини» вчиняти дії, а саме: здійснювати платежі за договором від 19.04.2023 № 7/ДУ-23, укладеним з Товариством з обмеженою відповідальністю Автомагістраль-Південь;

3) заборони Товариству з обмеженою відповідальністю Автомагістраль-Південь вчиняти певні дії, а саме: здійснювати надання послуг та виконання робіт за договором від 19.04.2023 № 7/ДУ-23, укладеним з Державною установою «Місцеві дороги Херсонщини».

Обґрунтовуючи необхідність вжиття вищевказаних заходів забезпечення позову прокурор посилається на те, що через досить тривалу процедуру судового розгляду справи несплачені кошти за спірним договором можуть бути у подальшому безпідставно сплачені та, як наслідок, остаточне рішення суду, у разі задоволення позову судом, не зможе належним чином ефективно захистити порушені права та інтереси держави. При цьому, як вказує прокурор, у разі виконання відповідачем-2 робіт за договором відповідач-1 буде вимушений компенсувати відповідачу-2 вартість робіт з реконструкції автомобільного мосту, які на дату відшкодування можуть бути навіть більшими, ніж на дату укладення спірного договору. За цих обставин прокурор вважає, що вжиття судом вищевказаних заходів забезпечення позову дозволить запобігти неефективне та безпідставне витрачання коштів державного бюджету та сприятиме ефективному захисту інтересам держави.

Розглянувши заяву Заступника керівника Херсонської обласної прокуратури за вх. № 2-931/23 від 23.06.2023 про забезпечення позову у справі №916/2682/23, суд дійшов висновку про таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 140 ГПК України передбачено, що заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи.

Відповідно до ст. 136 ГПК України господарський суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 137 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно з ч. 1 ст. 137 ГПК України позов забезпечується, зокрема, забороною відповідачу вчиняти певні дії; забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві, або виконувати щодо нього інші зобов`язання; іншими заходами у випадках, передбачених законами, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Відповідно до ч.4 ст.137 ГПК України заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Згідно з усталеною практикою Верховного Суду при вирішенні питання про забезпечення позову господарський суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову, забезпечити ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, імовірності утруднення виконання або невиконання рішення господарського суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Адекватність заходу забезпечення позову, який застосовується господарським судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається, а оцінка такої відповідності здійснюється господарським судом, зокрема, з урахуванням співвідношення права (інтересу), про захист яких просить заявник, з вартістю майна, на яке вимагається накладення арешту, або майнових наслідків заборони відповідачеві вчиняти певні дії або забороною іншим особам вчиняти дії, що стосуються предмета спору.

Також, під час вирішення питання про вжиття заходів забезпечення позову господарським судам необхідно дотримуватися принципу співмірності заходів забезпечення позову із заявленими позивачем вимогами. Так, співмірність передбачає співвідношення господарським судом негативних наслідків від вжиття заходів до забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, та наслідків зупинення дії рішень відповідача.

Водночас, оскільки прокурор звернувся до суду з позовними вимогами немайнового характеру, в даному випадку має застосовуватись та досліджуватись така підстава вжиття заходів забезпечення позову як достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивачів, за захистом яких прокурор звернувся до суду. Має також досліджуватись, чи не призведе невжиття заявленого заходу забезпечення позову до порушення вимоги щодо справедливого та ефективного захисту порушених прав, зокрема, чи зможе прокурор/позивачі їх захистити в межах одного цього судового провадження за його позовом без нових звернень до суду.

Суд відзначає, що обставини щодо наявності / відсутності обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги, суд встановлює під час ухвалення рішення по суті спору, разом цим, матеріали позовної заяви прокурора та заяви про забезпечення позову містять відповідні обґрунтування, на підтвердження яких надано докази та які суд має оцінити, вирішуючи питання про наявність / відсутність підстав саме для вжиття заходів забезпечення позову.

Отже, як вбачається з матеріалів справи, 30.03.2023 відповідачем-1 на сайті державних публічних закупівель «Prozorro» було розміщено оголошення про закупівлю робіт: «Реконструкція мосту на автомобільній дорозі загального користування місцевого значення на території Калинівської територіальної громади Бериславського району Херсонської області (з розробкою проектної документації).

За результатом проведеної процедури закупівлі № UA-2023-03-30-008140-а, 12.04.2023 відповідачем-1 було розміщено повідомлення про намір укласти договір на проведення робіт з відповідачем-2, як переможцем процедури закупівлі, а 19.04.2023 між відповідачами був укладений спірний договір № 7/ДУ-23.

Листом від 02.05.2023 № 03/05 відповідач-1 повідомив прокурора, що міст був зруйнований внаслідок підриву військами РФ, мостове полотно та частина опорних конструкцій зазнали повної чи часткової руйнації, зруйновані та пошкоджені елементи підлягають повному розбиранню, а при відновленні будівлі мосту необхідне зміцнення конструкцій опор та балок. Щодо стану виконання договору від 19.04.2023 № 7/ДУ-23 вказаний лист інформації не містить. При цьому у поданій до суду заяві прокурор зазначає, що за результатами моніторингу даних Єдиного веб-порталу використання публічних коштів spending.gov.ua виявлено, що кошти за спірним договором не сплачувались, проте відповідних доказів до поданої заяви прокурор не долучив.

Таким чином, суд вважає, що прокурором не подано суду доказів щодо стану виконання відповідачами своїх зобов`язань за спірним договором, а також доказів чи будуть та які майнові наслідки для держави та відповідачів у разі вжиття судом заходів забезпечення позову у розрізі впливу на об`єкт, який є об`єктом робіт, на інтереси держави під час воєнного стану відновити цей об`єкт, належність цього об`єкту до об`єктів критичної інфраструктури та чи співмірні ці наслідки (вплив) з наслідками невжиття судом заходів забезпечення позову, а отже прокурором не доведено адекватності та співмірності заходів забезпечення позову із заявленими позовними вимогами.

Крім того, прокурором не обґрунтовано обставину чи не призведуть заходи забезпечення позову до втручання судом у господарську діяльність відповідачів та чи вжиття таких заходів не містить ознаки вирішення спору по суті (ставить під сумнів правомірність спірного договору і спонукає сторони до невиконання його умов). Так, суд зауважує, що Господарським судом Одеської області у складі судді Бездолі Д.О. ухвалою від 18.07.2022 у справі № 916/1324/22 були вжиті заходи забезпечення позову за заявою прокурора шляхом заборони сторонам договору про закупівлю підрядних робіт за державні кошти проводити оплату та виконувати підрядні роботи з капітального ремонту корпусу для відділення кардіології міської клінічної лікарні. Ця ухвала суду була залишена без змін постановою Південно-західного господарського суду від 12.09.2022, проте скасована Верховним Судом постановою від 27.12.2022, в якій касаційний господарський суд вказав таке: «Задовольняючи заяву прокуратури про забезпечення позову, суди першої та апеляційної інстанцій не врахували, що забезпечення позову шляхом заборони відповідачам проводити (здійснювати) будь-які фінансові операції та будь-які роботи (дії) за договором фактично має ознаки вирішення спору по суті, що є недопустимим у розумінні приписів статті 137 ГПК України; застосування такого заходу забезпечення позову, як заборона відповідачу-1 проводити будь-які фінансові операції зі сплати коштів за укладеним договором, а відповідачу-2 - проводити будь-які роботи за вказаним договором призводить до блокування господарської діяльності відповідачів, і, за умови недоведеності наявності порушення прав позивачів у зв`язку з укладенням спірного правочину, свідчить про його (заходу забезпечення позову) неспівмірність та порушуватиме збалансованість інтересів сторін справи. Забезпечуючи позов у цій справі, суди попередніх інстанцій не врахували того що, забороняючи відповідачам виконувати умови договору, вони фактично поставили під сумнів правомірність укладення оспорюваного правочину та спонукали сторони до невиконання умов укладеного ними договору, який на час прийняття оскаржуваних судових рішень недійсним не визнавався. Прокуратурою не наведено фактичних обставин, які б свідчили про реальну ймовірність ускладнення чи унеможливлення ефективного захисту прав позивачів, за захистом яких останній звернувся з позовом до суду, у разі задоволення позову.». В іншій справі № 910/6924/22 Верховний Суд у постанові від 06.06.2023 звернув увагу на таке: «…враховуючи те, що обставини відсутності чи наявності порушення боржником основного зобов`язання підлягають дослідженню і встановленню під час розгляду справи по суті, Суд не може забезпечувати позов у спосіб, який буде сприяти невиконанню зобов`язання, зокрема шляхом заборони гаранту вчиняти дії щодо виконання банківської гарантії. Отже вживаючи заявлений Товариством з обмеженою відповідальністю «Одесагаз-Постачання» захід забезпечення позову суд першої інстанції фактично вирішив первісний позов у даній справі по суті, заборонивши відповідачу (банку) виконувати зобов`язання за гарантією.».

За вищевикладених обставин, суд дійшов висновку, що прокурором не доведено наявність підстав для вжиття заходів забезпечення позову, а тому у задоволенні заяви прокурора слід відмовити.

Керуючись ст. 136, 137, 140, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. У задоволенні заяви Заступника керівника Херсонської обласної прокуратури вх. від 23.06.2023 № 2-931/23 про забезпечення позову у справі № 916/2682/23 відмовити повністю.

Ухвала набирає законної сили 26.06.2023 та може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Південно-західного апеляційного господарського суду у строки, визначені ст. 256 ГПК України.

Суддя Д.О. Бездоля