УХВАЛА

27 червня 2023 року

м. Київ

cправа № 908/526/22

Верховний Суд у складі судді Касаційного господарського суду:

Губенко Н. М.,

розглянувши матеріали касаційної скарги Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "ДОБРОДОМ"

на рішення Господарського суду Запорізької області та

на постанову Центрального апеляційного господарського суду

за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "ДОБРОДОМ"

до Публічного акціонерного товариства "Запоріжжяобленерго" в особі Запорізьких міських електричних мереж

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні позивача: Національна комісія що здійснює регулювання в сфері енергетики та комунальних послуг

про визнання незаконним та скасування рішення,

ВСТАНОВИВ:

02 червня 2023 року Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "ДОБРОДОМ" звернулося до Верховного Суду з касаційною скаргою на рішення Господарського суду Запорізької області та постанову Центрального апеляційного господарського суду у справі № 908/526/22.

Перевіривши матеріали касаційної скарги Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "ДОБРОДОМ", Судом встановлено, що її слід залишити без руху з огляду на таке.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 287 Господарського процесуального кодексу України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки, мають право подати касаційну скаргу на рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи та постанову суду апеляційної інстанції, крім судових рішень, визначених у частині 3 цієї статті.

Поряд з цим, за приписами частини 2 зазначеної статті підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 1, 4 частини 1 цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно в таких випадках:

1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;

2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні;

3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах;

4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 310 цього Кодексу.

При цьому пунктом 5 частини 2 статті 290 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що у касаційній скарзі повинно бути зазначено підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 287 цього Кодексу підстави (підстав).

У разі подання касаційної скарги на підставі пункту 1 частини 2 статті 287 цього Кодексу в касаційній скарзі зазначається постанова Верховного Суду, в якій викладено висновок про застосування норми права у подібних правовідносинах, що не був врахований в оскаржуваному судовому рішенні.

У разі подання касаційної скарги на підставі пункту 2 частини 2 статті 287 цього Кодексу в касаційній скарзі зазначається обґрунтування необхідності відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду.

В касаційній скарзі Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "ДОБРОДОМ" зазначає, що підставою касаційного оскарження судових рішень у справі № 908/526/22 є наявність виключного випадку, передбаченого пунктом 3 частини 2 статті 287 Господарського процесуального кодексу України та вказує, що відсутні висновки Верховного Суду щодо:

- дотримання юридичного порядку (певних процедур) проведення перевірки, який встановлений нормами Кодексу комерційного обліку електричної енергії, затвердженим постановою НКРЕКП № 311 від 14.03.2018;

- підстав накладення штрафних санкцій на споживача в разі відсутності акту балансового розмежування між оператором системи та споживачем, а у даному випадку коли споживачем є багатоквартирний будинок ще й акту балансової належності між власниками житлових і нежитлових приміщень та оператором системи;

- не прийняття акта про порушення, в якому не вказані спеціальні засоби (прибори), які застосовувалися при виявленні порушення, а також не чіткість викладення обставин, що дає можливість подвійного трактування акту про порушення.

Скаржник також звертає увагу, що при вивченні практики Верховного Суду ним не було знайдено жодного рішення щодо визнання належним чи не належним такого доказу як відеозапису, зробленого працівниками оператора системи на невідомий пристрій та поданий до суду без електронного підпису.

Разом з тим, Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "ДОБРОДОМ" не зазначило конкретну норму (норми) права щодо якої (яких) відсутній висновок Верховного Суду її застосування (пункт, частину, статтю, назву закону, кодексу).

Суд звертає увагу, що у разі визначення підставою касаційного оскарження судових рішень у справі наявність виключного випадку, передбаченого пунктом 3 частини 2 статті 287 Господарського процесуального кодексу України, скаржник повинен чітко зазначити конкретну норму (норми) права (пункт, частину, статтю) щодо якої (яких) відсутній висновок Верховного Суду її (їх) застосування і висновок щодо застосування якої (яких) необхідно зробити Верховному Суду.

Крім того, згідно із пунктом 4 частини 2 статті 290 Господарського процесуального кодексу України у касаційній скарзі повинно бути зазначено судові рішення, що оскаржуються.

Так, особою, яка подає касаційну скаргу, повинно бути зазначено дати судових рішень, номер справи, в якій ухвалені судові рішення, та назву суду, що їх ухвалив.

Натомість Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "ДОБРОДОМ" жодного разу не вказує дати ані рішення Господарського суду Запорізької області, ані постанови Центрального апеляційного господарського суду, які оскаржуються, що є порушенням вимог, встановлених до форми і змісту касаційної скарги статтею 290 Господарського процесуального кодексу України.

Також, відповідно до пункту 2 частини 4 статті 290 Господарського процесуального кодексу України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір".

Частиною 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до підпункту 2 пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" (у редакції, чинній на момент звернення з позовної заявою) за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру сплачується судовий збір у розмірі 1 прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Оскільки у даній справі позов поданий у 2022 році, для вирахування розміру сплати судового збору застосовується 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб у сумі 2 481,00 грн, оскільки статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2022 рік" розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01 січня 2022 року встановлений у розмірі 2 481,00 грн.

З огляду на зазначене, за подання позовної заяви до Господарського суду Запорізької області судовий збір підлягав оплаті у сумі 2 481,00 грн (1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб за одну немайнову вимогу).

Згідно з підпунктом 5 пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" (у редакції, чинній на момент звернення з касаційною скаргою) за подання до господарського суду касаційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

Враховуючи викладене, при зверненні до Верховного Суду з касаційною скаргою про скасування рішення Господарського суду Запорізької області та постанови Центрального апеляційного господарського суду у справі № 908/526/22 судовий збір підлягав оплаті у сумі 4 962,00 грн, а саме 2 481,00 грн * 200%, де 2 481,00 грн - розмір судового збору, що підлягав сплаті при поданні позовної заяви, 200% - ставка судового збору за подання касаційної скарги.

Однак до касаційної скарги Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "ДОБРОДОМ" додано платіжну інструкцію № 456 від 02.06.2023 про сплату 2 684,00 грн. Отже судовий збір сплачений у розмірі меншому, ніж встановлено чинним законодавством.

Згідно із частиною 2 статті 292 Господарського процесуального кодексу України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Відповідно до частини 2 статті 174 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

З огляду на викладене, касаційна скарга Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "ДОБРОДОМ" залишається без руху на підставі частини 2 статті 292 Господарського процесуального кодексу України, із наданням скаржнику строку, що не перевищує десять днів з дня вручення цієї ухвали, для усунення недоліків, шляхом:

- викладення касаційної скарги в новій редакції з урахуванням вимог статті 290 Господарського процесуального кодексу України;

- належного обґрунтування виключного випадку касаційного оскарження, передбаченого пунктом 3 частини 2 статті 287 цього Кодексу (зазначення щодо якої саме норми (норм) права відсутній висновок Верховного Суду);

- надання Суду доказів доплати судового збору за подання касаційної скарги на судові рішення у справі № 908/526/22 у встановленому законом порядку та розмірі, а саме у сумі 2 278,00 грн (таким чином, щоб у загальному розмірі разом із вже сплаченими 2 684,00 грн загальна сума складала 4 962,00 грн).

Згідно із частиною 4 статті 174 та частиною 2 статті 292 Господарського процесуального кодексу України, якщо скаржник не усунув недоліки касаційної скарги у строк, встановлений судом, така касаційна скарга вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із касаційною скаргою.

Керуючись статтями 174, 234, 287, 290, 292 Господарського процесуального кодексу України, Суд

У Х В А Л И В:

1. Касаційну скаргу Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "ДОБРОДОМ" на рішення Господарського суду Запорізької області та постанову Центрального апеляційного господарського суду у справі № 908/526/22 залишити без руху.

2. Надати Об`єднанню співвласників багатоквартирного будинку "ДОБРОДОМ" строк для усунення недоліків касаційної скарги, що не перевищує десять днів з дня вручення ухвали.

3. Роз`яснити Об`єднанню співвласників багатоквартирного будинку "ДОБРОДОМ", що якщо скаржник не усунув недоліки касаційної скарги у строк, встановлений судом, така касаційна скарга вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із касаційною скаргою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Суддя Верховного Суду Н. М. Губенко