ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13.06.2023м. ХарківСправа № 922/642/23

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Сальнікової Г.І.

при секретарі судового засідання Гула Д.В.

розглянувши в порядку загального позовного провадження справу

за позовом Керівника Харківської окружної прокуратури Харківської області (61098, м. Харків, Григорівське шосе, буд. 52) в інтересах держави, в особі Північно-Східного офісу Держаудитслужби (61022, м. Харків, м-н. Свободи, 5, Держпром, 4 під`їзд, 10 поверх)
до 1. Безлюдівської селищної ради (62489, Харківська обл., смт. Безлюдівка, вул. Зміївська, буд. 48) 2. Фізичної особи-підприємця Дрозд Ігоря Івановича ( АДРЕСА_1 )
про визнання недійсним рішення та визнання недійсним договору.
за участю представників:

прокурор - Хряк О.О.;

позивач - не з`явився;

відповідач 1 - Мартиненко О.С.;

відповідач 2 - Коломійцев А.Ю.

ВСТАНОВИВ:

Керівник Харківської окружної прокуратури Харківської області в інтересах держави в особі Північно-Східного офісу Держаудитслужби звернувся до Господарського суду Харківської області з позовною заявою до відповідачів: 1. Безлюдівської селищної ради та 2. Фізичної особи-підприємця Дрозд Ігоря Івановича, згідно вимог якої просить суд:

1. Визнати недійсним рішення уповноваженої особи, оформлене протоколом розгляду тендерної пропозиції у публічній закупівлі UA-2021-07-27-009043-b від 18 серпня 2021 року;

2. Визнати недійсним договір про закупівлю №2 від 02.09.2021, укладений між Безлюдівською селищною радою та Фізичною особою-підприємцем Дрозд Ігорем Івановичем щодо виконання робіт з капітального ремонту будівлі за адресою: Харківська область, Харківський район., сел. Безлюдівка, площа Стадіонна 2к з моменту його укладання, у тому числі, всі наявні додаткові угоди до нього.

Ухвалою господарського суду Харківської області від 07.03.2023 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, призначено справу до розгляду у порядку загального позовного провадження у судовому засіданні на 04.04.2023 об 11:45.

27.03.2023 в системі діловодства господарського суду Харківської області від відповідача 1 зареєстровано відзив на позовну заяву (вх. №7354), який досліджено та долучено судом до матеріалів справи.

27.03.2023 в системі діловодства господарського суду Харківської області від позивача зареєстровано пояснення (вх. №7424), які досліджено та долучено судом до матеріалів справи.

03.04.2023 в системі діловодства господарського суду Харківської області від відповідача 2 зареєстровано відзив на позовну заяву (вх. №7994), який досліджено та долучено судом до матеріалів справи.

03.04.2023 в системі діловодства господарського суду Харківської області від відповідача 2 зареєстровано клопотання про залишення позовної заяви без розгляду (вх. №7947).

04.04.2023 в системі діловодства господарського суду Харківської області зареєстровано відповідь на відзив (вх. №8070), яку досліджено та долучено судом до матеріалів справи.

Протокольною ухвалою господарського суду Харківської області від 04.04.2023 відкладено підготовче засідання на 02.05.2023 об 11:40 на підставі пункту 3 частини 2 статті 183 ГПК України.

10.04.2023 в системі діловодства господарського суду Харківської області від відповідача 1 зареєстровано заперечення на відповідь на відзив (вх. №8686), які досліджено та долучено судом до матеріалів справи.

14.04.2023 в системі діловодства господарського суду Харківської області від прокурора зареєстровано письмові пояснення (вх. №9201), які досліджено та долучено судом до матеріалів справи.

17.04.2023 в системі діловодства господарського суду Харківської області від відповідача 2 зареєстровано заяву про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції (вх. №9396).

Ухвалою господарського суду Харківської області від 20.04.2023 заяву фізичної особи-підприємця Дрозд Ігоря Івановича про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції (вх. №9396 від 17.04.2023) задоволено. Призначено проведення підготовчого засідання на 02.05.2023 об 11:40 у режимі відеоконференції.

Дослідивши матеріали справи, а також заслухавши думку присутніх у судовому засіданні учасників справи, протокольною ухвалою господарського суду Харківської області від 02.05.2023 відмовлено в задоволенні клопотання про залишення позовної заяви без розгляду (вх. №7947 від 03.04.2023) як безпідставного, необґрунтованого та не доведеного належними доказами на підставі статті 42, 177, 226, частини 5 статті 233 ГПК України.

Ухвалою господарського суду Харківської області від 02.05.2023 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 23.05.2023 об 11:45.

Протокольною ухвалою господарського суду Харківської області від 23.05.2023 відкладено розгляд справи по суті на 13.06.2023 о 10:00 на підставі 194, 201, 233 ГПК України.

Прокурор у призначене судове засідання з`явився, позовну заяву підтримав та просив суд задовольнити.

Позивач у призначене судове засідання не з`явився. Втім, про дату, час та місце проведення судового засідання повідомлявся судом належним чином, про що свідчать рекомендовані повідомлення про вручення поштового відправлення.

Відповідачі 1, 2 у судове засідання з`явилися, заперечили проти задоволення позовних вимог та просили суд відмовити у позові.

Оскільки судом створено всі необхідні умови для встановлення фактичних обставин справи, надано учасникам справи достатньо часу для реалізації ними своїх процесуальних прав, вжито заходи для належного повідомлення учасників справи про дату, час та місце розгляду справи, суд дійшов висновку про вчинення усіх необхідних дій для розгляду справи та про достатність у матеріалах справи доказів для повного та всебічного з`ясування усіх обставин справи.

Таким чином, у судовому засіданні 13.06.2023 відповідно до статті 240 ГПК України судом проголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, а також заперечення проти них, об`єктивно оцінивши надані суду докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, а також заслухавши думку присутніх у судовому засіданні учасників справи, суд встановив наступне.

Щодо обґрунтування підстав представництва прокурором інтересів держави.

Статтею 131-1 Конституції України встановлено, що в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Пунктом 3 статті 131-1 Конституції передбачено, що на прокуратуру України покладається представництво інтересів держави в суді у виключних випадках та в порядку, що визначені законом.

Згідно з статтею 131-1 Конституції України організація і порядок діяльності органів прокуратури визначено законом.

Вимогами частини 3 статті 23 Закону України "Про прокуратуру" визначено, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Частиною 6 статті 23 Закону України "Про прокуратуру" передбачено, що під час здійснення представництва інтересів громадянина або держави у суді прокурор має право в порядку, передбаченому процесуальним законом та законом, що регулює виконавче провадження: звернутися до суду з позовом (заявою, поданням); вступати у справу, порушену за позовом (заявою, поданням) іншої особи; брати участь у розгляді справи; подавати цивільний позов під час кримінального провадження випадках та в порядку, визначених кримінальним процесуальним законом; брати участь у виконавчому провадженні при виконанні рішень у справі, в якій прокурором здійснювалося представництво інтересів громадянина або держави в суді; з дозволу суду ознайомлюватися з матеріалами справи в суді та матеріалами виконавчого провадження, робити виписки з них, отримувати безоплатно копії документів, що знаходяться у матеріалах справи чи виконавчого провадження.

Стаття 53 ГПК України встановлює, що у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі набуває статусу позивача.

Аналіз наведених законодавчих положень дає підстави для висновку, що виключними випадками, за яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді, є порушення або загроза порушення інтересів держави. Ключовим для застосування цієї конституційної норми є поняття "інтерес держави".

Рішенням Конституційного Суду України у справі №3-рп/99 від 08.04.1999 висловлено правову позицію про те, що інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування її державної, економічної інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання тощо.

Інтереси держави можуть збігатися повністю, частково або не збігатися зовсім з інтересами державних органів, державних підприємств та організацій чи з інтересами господарських товариств з часткою державної власності у статутному фонді. Проте держава може вбачати свої інтереси не тільки в їх діяльності, але й в діяльності приватних підприємств, товариств.

З урахуванням того, що "інтереси держави" є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріального або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах.

Відтак, звернення до суду з позовом та пред`явлення позовних вимог до відповідача є правом особи, яким вона розпоряджається на власний розсуд.

Звертаючись до суду з відповідним позовом, прокурор, як особа, яка користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу, самостійно визначає і обґрунтовує в позовній заяві, у чому саме полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах або відсутність такого.

Системне тлумачення положень частин 3 - 5 статті 53 ГПК України і частини 3 статті 23 Закону України "Про прокуратуру" дозволяє дійти висновку, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави у двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати такий захист у спірних правовідносинах; 2) якщо немає органу державної влади, органу місцевого самоврядування чи іншого суб`єкта владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах.

"Не здійснення захисту" виявляється в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень - він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається.

"Здійснення захисту неналежним чином" виявляється в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, але яка є неналежною.

"Неналежність" захисту може бути оцінена з огляду на встановлений порядок захисту інтересів держави, який серед іншого включає досудове з`ясування обставин порушення інтересів держави, обрання способу їх захисту та ефективне здійснення процесуальних прав позивача.

Отже, захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень. Разом з тим, що б інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимог закону не здійснює захисту або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом, і які є підставами для звернення прокурора до суду.

Прокурором з посиланням на висновок про результати моніторингу закупівлі №UA-2021-07-27-009043-b, що затверджений керівником Північно-Східного офісу Держаудитслужби від 29.09.2021 у позовній заяві стверджується про невідповідність між тендерною документацією та тендерною пропозицією учасника - ФОП Дрозд І.І.

В обґрунтування наявності підстав для представництва прокурором інтересів держави в особі Північно-Східного офісу Держаудитслужби прокурором у позовній заяві зазначено, що Північно-Східним офісом Держаудитслужби та Безлюдівською селищною радою не було вжито заходів щодо захисту інтересів держави в частині ефективного використання коштів місцевого бюджету, у зв`язку із чим, прокурор може вступити у процес на підставі статті 23 Закону України "Про прокуратуру" з метою здійснення такого захисту.

З матеріалів справи вбачається, що з метою встановлення підстав для представництва інтересів держави в суді, прокурором на адресу Безлюдівської селищної ради направлено лист №62-1541вих-22 від 19.12.2022. У відповідь на зазначений лист, Безлюдівська селищна рада листом №03-22/2011 повідомила про відсутність підстав для звернення до суду з позовною заявою з огляду на відсутність порушень вимог Закону України "Про публічні закупівлі".

Окрім того, окружною прокуратурою листом №62-1660вих-22 від 28.12.2022 в порядку статті 4 статті 23 Закону України "Про прокуратуру" повідомлено Північно-Східний офіс Держаудитслужби про намір звернутися до суду з позовною заявою. У відповідь на вказаний лист, Північно-Східним офісом Держаудитслужби листом про надання інформації №202031-17/197-2023 від 16.01.2023 повідомлено, що позов про визнання недійсними та розірвання договору про закупівлю до суду не подавався. Держаудитслужба не надсилала до місцевих (окружних) прокуратур листів про сприяння органами прокуратури щодо виконання замовниками зобов`язань про усунення замовниками порушень, викладених у висновках про результати моніторингів закупівель.

Отже, прокурором вказано, що з моменту проведення моніторингу закупівлі жодних заходів щодо звернення до суду, уповноваженим органом не вжито, що свідчить про бездіяльність останнього. Поряд з цим, прокурор вказує, що недотримання передбачених статтею 5 Закону України "Про публічні закупівлі" принципів здійснення публічних закупівель зводить нанівець державне регулювання у сфері публічних закупівель та підриває ринкову економіку держави. Порушення зазначених принципів може призвести до завищення вартості придбаних товарів та надмірних витрат бюджетних коштів, які у разі економії могли бути використані на виконання соціально-економічно програм села.

Разом з тим, прокурором зазначено, що пред`являючи позов у даній справі, прокурор виходить з необхідності вирішення проблем державного значення, існування яких виправдовує застосування механізму визнання незаконним та скасування рішення уповноваженої особи замовника про визнання переможцем відкритих торгів з закупівлі та визнання недійсним договору про закупівлю.

Вказане вище стало підставою для захисту порушених інтересів держави прокуратурою шляхом представництва в суді, оскільки при наявності порушень інтересів держави та бездіяльності органу, до компетенції якого віднесено відповідні повноваження, прокурором встановлена наявність визначених статтею 23 Закону України "Про прокуратуру" підстав для представництва інтересів держави шляхом звернення з даною позовною заявою до господарського суду.

На підставі вище наведеного та наявних в матеріалах справи доказів, а також аргументів прокурора, наведених ним у позові, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для звернення прокурора з даним позовом в інтересах держави.

Щодо суті спору, суд виходить з наступного.

Законом України "Про державні закупівлі" визначено правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади. Метою цього Закону є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.

Статтею 5 Закону України "Про публічні закупівлі" встановлено, що процедура закупівлі здійснюються за такими принципами: добросовісна конкуренція серед учасників; максимальна економія та ефективність; відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель; недискримінація учасників; об`єктивна та неупереджена оцінка тендерних пропозицій; запобігання корупційним діям і зловживанням.

Учасники (резиденти та нерезиденти) всіх форм власності та організаційно-правових форм беруть участь у процедурах закупівель/спрощених закупівлях на рівних умовах. Замовники забезпечують вільний доступ усіх учасників до інформації про закупівлю, передбаченої цим Законом. Замовник не мають права встановлювати жодних дискримінаційні вимоги до учасників.

Відповідно до частини 1 статті 10 України "Про публічні закупівлі", замовник самостійно та безоплатно через авторизовані електронні майданчики оприлюднює на веб-порталі Уповноваженого органу в порядку, встановленому Уповноваженим органом та цим Законом, інформацію про закупівлю, а саме: оголошення про проведення процедури закупівлі та тендерну документацію - не пізніше ніж за 15 днів до дня розкриття тендерних пропозицій, якщо вартість закупівлі не перевищує межі, встановлені у частині четвертій цієї статті, та не пізніше 30 днів у разі перевищення таких меж; зміни до тендерної документації та роз`яснення до неї (у разі наявності) - протягом одного дня з дня прийняття рішення про їх внесення або надання роз`яснень; оголошення з відомостями про укладену рамкову угоду (у разі здійснення закупівлі за рамковими угодами) - не пізніше ніж через сім днів з дня укладення рамкової угоди; протокол розгляду тендерних пропозицій - протягом одного дня з дня його затвердження; повідомлення про намір укласти договір про закупівлю - протягом одного дня з дня прийняття рішення про визначення переможця процедури закупівлі; інформацію про відхилення тендерної пропозиції учасника - протягом одного дня з дня прийняття рішення про відхилення; договір про закупівлю - протягом двох днів з дня його укладення; повідомлення про внесення змін до договору - протягом трьох днів з дня внесення змін; звіт про виконання договору - протягом трьох днів з дня закінчення строку дії договору, виконання договору або його розірвання; звіт про укладені договори - протягом одного дня з дня укладення договору.

Відповідно до частини 1 статті 13 Закону України "Про публічні закупівлі", закупівля може здійснюватися, зокрема, шляхом застосування процедури відкритих торгів. При цьому, статтею 20 Закону України "Про публічні закупівлі" визначено, що відкриті торги є основною процедурою закупівлі. Під час проведення процедури відкритих торгів тендерні пропозиції мають право подавати всі зацікавлені особи. Для проведення процедури закупівлі має бути подано не менше двох пропозицій.

Згідно з вимогами частини 1 статті 26 Закону України "Про публічні закупівлі", тендерна пропозиція подається в електронному вигляді через електронну систему закупівель. Документ з тендерною пропозицією подається в електронному вигляді шляхом заповнення електронних форм з окремими полями, де зазначається інформація про ціну, інші критерії оцінки (у разі їх встановлення замовником), інформація від учасника про його відповідність кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, вимогам, визначеним у статті 17 цього Закону і в тендерній документації, та завантаження необхідних документів, що вимагаються замовником у тендерній документації.

Електронна система закупівель автоматично формує та надсилає повідомлення учаснику про отримання його пропозиції із зазначенням дати та часу. Електронна система повинна забезпечити можливість подання пропозиції всім особам на рівних умовах. Кожен учасник має право подати тільки одну тендерну пропозицію (у тому числі до визначеної в тендерній документації частини предмета закупівлі (лота). Отримана тендерна пропозиція вноситься автоматично до реєстру, форма якого встановлюється Уповноваженим органом.

Згідно зі статтею 28 Закону "Про публічні закупівлі" розкриття тендерних пропозицій з інформацією та документами, що підтверджують відповідність учасника кваліфікаційним критеріям, та інформацією і документами, що містять технічний опис предмета закупівлі, здійснюється автоматично електронною системою закупівель відразу після закінчення електронного аукціону.

Під час розкриття тендерних пропозицій автоматично розкривається вся інформація, зазначена в пропозиціях учасників, та формується перелік учасників у порядку від найнижчої до найвищої запропонованої ними ціни / приведеної ціни.

Статтею 29 Закону "Про публічні закупівлі" визначено, що оцінка тендерних пропозицій проводиться автоматично електронною системою закупівель на основі критеріїв і методики оцінки, зазначених замовником у тендерній документації, та шляхом застосування електронного аукціону.

Критеріями оцінки є: 1) ціна; або 2) вартість життєвого циклу; або 3) ціна разом з іншими критеріями оцінки, зокрема: умови оплати, строк виконання, гарантійне обслуговування, передача технології та підготовка управлінських, наукових і виробничих кадрів, застосування заходів охорони навколишнього середовища та/або соціального захисту, які пов`язані із предметом закупівлі.

Після оцінки пропозицій замовник розглядає тендерні пропозиції на відповідність вимогам тендерної документації з переліку учасників, починаючи з учасника, пропозиція якого за результатом оцінки визначена найбільш економічно вигідною.

У разі відхилення тендерної пропозиції, що за результатами оцінки визначена найбільш економічно вигідною, замовник розглядає наступну тендерну пропозицію з переліку учасників, що вважається найбільш економічно вигідною.

За результатами розгляду та оцінки тендерної пропозиції замовник визначає переможця та приймає рішення про намір укласти договір згідно з цим Законом.

Відповідно до частини 1 статті 31 Закону України "Про публічні закупівлі" замовник відхиляє тендерну пропозицію в разі якщо: учасник процедури закупівлі: не відповідає кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим статтею 16 цього Закону; не надав забезпечення тендерної пропозиції, якщо таке забезпечення вимагалося замовником; 2) тендерна пропозиція учасника: не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації; 3) переможець процедури закупівлі: відмовився від підписання договору про закупівлю відповідно до вимог тендерної документації або укладення договору про закупівлю; не надав у спосіб, зазначений в тендерній документації, документи, що підтверджують відсутність підстав, установлених статтею 17 цього Закону.

Виходячи із вказаних норм Закону України "Про публічні закупівлі" слідує, що до розгляду та оцінки допускаються тендерні пропозиції учасників, які відповідають кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим статтею 16 цього Закону, та мають узгоджуватися із умовами тендерної документації.

Статтею 16 Закону України "Про публічні закупівлі" унормовано, що замовник вимагає від учасників процедури закупівлі подання ними документально підтвердженої інформації про їх відповідність кваліфікаційним критеріям. Замовник установлює один або декілька з таких кваліфікаційних критеріїв: 1) наявність в учасника процедури закупівлі обладнання, матеріально-технічної бази та технологій; 2) наявність в учасника процедури закупівлі працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід; 3) наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного (аналогічних) за предметом закупівлі договору (договорів); 4) наявність фінансової спроможності, яка підтверджується фінансовою звітністю. Якщо для закупівлі робіт або послуг замовник встановлює кваліфікаційний критерій такий як наявність обладнання, матеріально-технічної бази та технологій та/або наявність працівників, які мають необхідні знання та досвід, учасник може для підтвердження своєї відповідності такому критерію залучити потужності інших суб`єктів господарювання як субпідрядників/співвиконавців.

З матеріалів справи вбачається, що 27.07.2021 на веб-порталі Уповноваженого органу з питань закупівель (https://prozorro.gov.ua) розміщено оголошення UA-2021-07-27-009043-b про проведення відкритих торгів з предметом закупівлі "Капітальний ремонт будівлі за адресою: Харківська область, Харківський район, сел. Безлюдівка, площа Стадіонна, 2 к". Очікувана вартість предмета закупівлі складає 5185587,60 грн. Джерелом фінансування є кошти місцевого бюджету.

Згідно даними протоколу розкриття тендерних пропозицій в процедурі закупівлі UA-2021-07-27-009043-b приймали участь 2 учасника:

1) ФОП Дрозд Ігор Іванович з первинною ціновою пропозицією - 4659500,00 грн. з ПДВ та остаточною ціновою пропозицією - 4547320,00 грн. з ПДВ;

2) ТОВ "СБ Ребудсервіс" з первинною ціновою пропозицією - 5130292,42 грн. з ПДВ та остаточною ціновою пропозицією - 4599000,00 грн. з ПДВ.

12.08.2021 відбувся електронний аукціон у вказаній закупівлі, за результатами якого тендерна пропозиція ФОП Дрозд І.І. була визнана найбільш економічно вигідною.

Водночас замовником встановлено невідповідності, які в силу вимог частини 9 статті 26 Закону України "Про публічні закупівлі" можливо усунути. Замовником на сторінці публічної закупівлі було розміщено повідомлення з вимогою про усунення невідповідності. Невідповідність, на думку замовника, полягала у тому, що "Відповідно до п. 5.1.3 Розділу III. Інструкція з підготовки тендерної пропозиції тендерної документації, учасники на підтвердження наявності обладнання, матеріально-технічної бази та технологій повинні надати копії чинних договорів з іншими організаціями про надання послуг з механізації будівельно-монтажних робіт, вантажно-транспортних та допоміжних робіт (у випадку відсутності в учасника окремих видів власної або орендованої техніки чи обладнання).

Учасник ФОП Дрозд І.І. в складі своєї тендерної пропозиції надав такий договір про надання послуг з вивезення будівельного сміття б/н від 12.06.2020 р. (файл під назвою "№8.рdf" сторінка 7-), в якому в п.26 зазначено "Договір укладається строком на один рік". Проте, п.27 договору передбачено, що: "договір вважається таким, що подовжений, якщо за місяць до закінчення строку його дії одна із сторін не заявила про відмову від договору або про його перегляд". Таким чином, замовнику не зрозуміло в учасника виникали такі події чи ні. Учасник ФОП Дрозд І.І. повинен надати: 1) новий чинний договір про надання послуг з вивезення будівельного сміття, або додаткову угоду на подовження строку дії наявного договору про надання послуг з вивезення будівельного сміття. Керуючись пунктом 16 статті 29 Закону України "Про публічні закупівлі" замовник вимагав виправити зазначені невідповідності шляхом завантаження виправлених документів на веб-портал Уповноваженого органу (ідентифікатор закупівлі UА-2021-07-27-009043-b). Замовником зазначено, що в разі не виправлення виявленої невідповідності протягом 24 годин, тендерна пропозиція ФОП Дрозд І.І. (код ЄДРПОУ НОМЕР_1 ) буде відхилена у відповідності до абзацу 5 пункту 1 частини 1 статті 31 Закону України "Про публічні закупівлі".

З матеріалів справи також вбачається, що у зв`язку з усуненням зазначених невідповідностей, відповідно до протоколу уповноваженої особи № 25 від 18.08.2021 визначено, що тендерна пропозиція учасника ФОП Дрозд І.І. перевірено на відповідність вимогам тендерної документації та визнано учасника переможцем процедури закупівлі. Прийнято рішення про намір укласти договір з учасником ФОП Дрозд І.І.

02.09.2021 між Безлюдівською селищною радою та ФОП Дрозд І.І., укладено договір № 2, предметом якого відповідно до п. 1.1 є капітальний ремонт будівлі за адресою: Харківська область, Харківський район, сел. Безлюдівка, площа Стадіонна, 2 к. Найменування предмета закупівлі: Код ДК 021:2015-45450000-6 - Інші завершальні будівельні роботи з капітального ремонту будівлі за адресою: Харківська область, Харківський район, сел. Безлюдівка, площа Стадіонна, 2 к.

Пунктом 2.1 договору погоджено та визначено, що загальна ціна капітального ремонту об`єкту складає 4547320,00 грн.

Відповідно до пункту 2.1.1 договору передбачено, що бюджетні призначення щодо будівництва об`єкту будівництва у 2021 році складають 1975000,00 грн.

Умовами пункту 2.1.2 договору визначено, що бюджетні призначення щодо будівництва об`єкту будівництва у 2022 році складають 2572320,00 грн.

З пункту 3.2 договору слідує, що строк виконання робіт до 31.12.2022.

Пунктом 3.4 договору погоджено, що при виникненні обставин, що не залежать від підрядника і перешкоджають виконанню капітального ремонту у встановлені строки, він може ставити перед замовником питання про їх перегляд. Рішення про перегляд строків оформлюється додатковою угодою з обґрунтуванням обставин.

Між замовником та підрядником укладено низку додаткових угод.

Відповідно до додаткової угоди №1 від 09.03.2022 до договору змінено п. 2.1.2 договору та викладено у такій редакції: "Бюджетні призначення щодо будівництва об`єкту будівництва на 2022 рік складають 2572320,00 грн. ПДВ не передбачено."

Додатковою угодою № 2 від 22.06.2022 додатки № 4, 5 до договору викладено у новій редакції.

Додатковою угодою №3 від 15.08.2022 розділ № 15 договору доповнено додатковими пунктами.

Додатковою угодою № 4 від 06.09.2022 додатки до договору № 1 "Дефектний акт", № 2 "Договірна ціна", № 3 "Кошториси", № 4 "Календарний графік" змінено.

Додатковою угодою №5 від 28.12.2022 строк дії договору виконання робіт було продовжено сторонами до 31.12.2023 року.

12.12.2022 окружною прокуратурою на адресу Безлюдівської селищної ради скеровано засобами поштового зв`язку лист № 62-2727-21 щодо надання інформації про обсяги виконаних робіт.

Відповідно до листа Безлюдівської селищної ради № 03-22/1948 від 14.12.2022, обсяг виконаних робіт у 2021 р. становить 100% та складає 1975000 грн. За період 2022 р. стадія виконання робіт складає 5%. Вартість виконання робіт у 2022 році складає 71308,00 грн.

На підставі наказу Північно-східного офісу Держаудитслужби від №406 16.09.2021 "Про початок моніторингу закупівель" у зв`язку з виявленням органом державного фінансового контролю ознак порушення законодавства у сфері публічних закупівель інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель, проведений моніторинг процедури закупівлі UА-2021-07-27-009043-b та складено висновок про результати моніторингу процедури закупівлі від 29.09.2021.

У позові прокурором зазначено, що під час вивчення окружною прокуратурою тендерної документації замовника та тендерної пропозиції ФОП Дрозд І.І., протоколу засідання уповноваженої особи замовника від 18.08.2021, встановлені порушення вимог ст.ст. 5, 16, 17, 22, 29 та 31 Закону України "Про публічні закупівлі", які полягають у тому, що учасником ФОП Дрозд І.І. в складі тендерної пропозиції надано лист-відгук від 14.04.2021 за № 56/03, виданий Департаментом освіти виконавчого комітету Харківської міської ради, у якому не зазначено обов`язкових даних, наявність яких передбачена у тендерній документації, а саме у листі-відгуку відсутня інформація щодо суми виконаного договору та інформація щодо пред`явлених судових позовів щодо невиконання або неналежного виконання умов договору.

Розділом 5 "Кваліфікаційні критерії відповідно до статті 16 Закону, підстави, встановлені статтею 17 Закону, та інформація про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством" тендерної документації на закупівлю робіт, затвердженої Протокольним рішенням уповноваженої особи з публічних закупівель Безлюдівської селищної ради №9 від 27.07.2021 замовник вимагає від учасників подання ними документально підтвердженої інформації про їх відповідність кваліфікаційним критеріям, а саме: 1) наявність в учасника процедури закупівлі обладнання, матеріально-технічної бази та технологій; 2) наявність в учасника процедури закупівлі працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід; 3) наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного (аналогічних) за предметом закупівлі договору (договорів). Якщо для закупівлі робіт або послуг встановлено кваліфікаційний критерій такий як наявність обладнання, матеріально-технічної бази та технологій та/або наявність працівників, які мають необхідні знання та досвід, учасник може для підтвердження своєї відповідності такому критерію залучити потужності інших суб`єктів господарювання як субпідрядників/співвиконавців.

Пунктом 5.3. документації передбачено, що для підтвердження відповідності учасника кваліфікаційним критеріям, останній повинен мати документально підтверджений досвід виконання аналогічного (аналогічних) за предметом закупівлі договору (договорів):

Довідка у довільній формі про наявність не менше одного аналогічного договору, виконаних учасником, яка повинна включати інформацію щодо замовника (-ів) (покупця (-ів)) (із зазначенням його (їх) найменування, адреси, та контактних телефонів), предмету (-ів) закупівель, суми договору (п.п. 5.3.1).

Для підтвердження інформації, що зазначена у довідці, учасник надає, зокрема, копію (ї) позитивного (их) відгуку(ів) замовника(ів) (за наданим(и) аналогічним(и) договорами) у якому(яких) обов`язково має бути зазначено: дату його видачі, вихідний номер, посилання на номер, дату та предмет укладеного договору, піна договору, сума виконання договору, а також інформацію про якість виконаних робіт, щодо відсутності з боку замовника претензій або судових позовів щодо невиконання або неналежного виконання умов договору. Зазначений відгук має бути виданий в 2021 році. (п.п. 5.3.2.)

З матеріалів справи вбачається лист-відгук від 14.04.2021 за № 56/03, виданий Департаментом освіти виконавчого комітету Харківської міської ради, з якого слідує, що Департаментом освіти Харківської міської ради з фізичною-особою підприємцем Дроздом Ігорем Івановичем було укладено договір №30Д від 09.04.2019 на виконання робіт з капітального ремонту приміщення дитячої групи №9 та м`якої покрівлі будівлі Комунального закладу "Дошкільний навчальний заклад (ясла-садок) №30 Харківської міської ради" за адресою: м. Харків, вул. Ахсарова, 13-б на суму 1275160,00 грн. зі строком дії до 31.12.2019 року. Акт виконаних робіт підписано 20.12.2019 року. Роботи були виконані якісно та згідно з умовами договору. Претензій до підрядника стосовно виконаних робіт Департамент освіти Харківської міської ради не має.

Таким чином, лист-відгук від 14.04.2021 за № 56/03 містить інформацію про виконання робіт на суму договору, що підтверджується актами приймання виконаних будівельних робіт форми №КБ-2в, довідками про вартість виконаних будівельних робіт та витрат форми КБ-3, що залучались ФОП Дрозд І.І. в складі тендерної пропозиції на виконання п.п. 5.3.2. тендерної документації замовника. При цьому зазначений лист-відгук від 14.04.2021 за № 56/03 містить підтвердження про те, що роботи були виконані якісно та згідно з умовами договору. Претензій до підрядника стосовно виконаних робіт Департамент освіти Харківської міської ради не має, що свідчить про відсутність пред`явлених судових позовів щодо невиконання або неналежного виконання умов договору, на що безпідставно посилається у позовній заяві прокурор. Водночас суд зазначає, що прокурором на противагу зазначеному не надано жодних доказів, що свідчать про невиконання або неналежне виконання умов договору №30Д від 09.04.2019 та наявності судових позовів, що б вказувало на неповноту та/або недостовірність відображеної у зазначеному листі-відгуку №56/03 від 14.04.2021 інформації.

З наведеного вище слідує, що у замовника не було підстав для відхилення тендерної пропозиції учасника ФОП Дрозд І.І. з підстав невідповідності інформації, зазначеній у листі-відгуку вих. №56/03 від 14.04.2021, яка вимагалась п.п. 5.3.2. тендерної документації замовника на закупівлю UA-2021-07-27-009043-b.

Окрім того, на думку прокурора, невідповідністю тендерної пропозиції учасника ФОП Дрозд І.І. на закупівлю UA-2021-07-27-009043-b щодо тендерної документації замовника є те, що Додатком №3 "Технічні, якісні та кількісні вимоги" до тендерної документації замовника на вище зазначену закупівлю не передбачено роботи з установлення лічильника, тоді як вказаним учасником було залучено у складі тендерної пропозиції на вищезазначену закупівлю файл № 5 у форматі pdf, в якому міститься розрахунок 1-1 прямих витрат і загальновиробничих витрат до договірної ціни, в якому передбачено установлення лічильника для холодної води діаметром 15 мм загальною вартістю 3412,56 грн.

Натомість з матеріалів справи вбачається, що у Додатку №3 "Технічні, якісні та кількісні вимоги" до тендерної документації замовника на вищезазначену закупівлю, пунктом №194 передбачено установлення лічильників (водомірів) на різьбі діаметром до 40 мм в кількості 1 шт. Тобто, замовник заклав діапазон діаметру різьби лічильника до 40 мм., в залежності від технічних вимог трубопроводу.

В розрахунку 1-1 прямих витрат і загальновиробничих витрат до договірної ціни, який було залучено у складі тендерної пропозиції учасником ФОП Дрозд І.І., в пунктах 328-330 передбачено, що вартість встановлення лічильника діаметром 15 мм в кількості 1 шт., що відповідає вимогам пункту 194 Додатку №3 "Технічні, якісні та кількісні вимоги" до тендерної документації замовника на вказану закупівлю, складається з вартості лічильника - 1222,00 грн., вартості 1 комплекту гайок для лічильника 1/2 - 85,00 грн. та вартості робіт з його встановлення - 120,96 грн. Всього на суму 1427,96 грн.

Відтак, матеріали справи свідчать, що у замовника також не було підстав для відхилення тендерної пропозиції учасника ФОП Дрозд І.І. у процедурі закупівлі UA-2021-07-27-009043-b з підстав невідповідності тендерної пропозиції учасника вимогам, передбаченим Додатком №3 "Технічні, якісні та кількісні вимоги" до тендерної документації.

Разом з тим, в обґрунтування позовних вимог прокурором зазначено, що в Додатку №3 до тендерної документації замовника "Технічні, якісні та кількісні вимоги" не передбачено роботи з облицювання каркасів стель неперфорированими плитами: папірослойним декоративним пластиком товщиною 2 мм., тоді як в тендерній пропозиції учасника ФОП Дрозд І.І. на закупівлю UA-2021-07-27-009043-b в розрахунку 1-2 загальновиробничих витрат до договірної ціни під порядковими номерами 37,66 шифр ресурсу Е34-60-13 у складі тендерної пропозиції учасника, було передбачено облицювання каркасів стель неперфорированими плитами: папірослойним декоративним пластиком товщиною 2 мм.

Однак суд зазначає, що вказані вище твердження прокурора та позивача не відповідають дійсності, оскільки в Додатку №3 до Тендерної документації замовника на закупівлю UA-2021-07-27-009043-b в розділі "Центральний вхід" під порядковим номером 23 та в розділі "Аварійний вихід" під порядковим номером 38 передбачено роботи з облицювання вхідних навісів вініловим сайдингом. Зазначені роботи передбачені також в розділі "Центральний вхід" пункт 37 (посилання на шифр Е34-60-13 розрахунку 1-2 загальновиробничих витрат до договірної ціни) та в розділі "Аварійний вихід" пункту 66 (посилання на шифр Е34-60-13 розрахунку 1-2 загальновиробничих витрат до договірної ціни) розрахунку 1-1 прямих витрат і загальновиробничих витрат до договірної ціни, залученого ФОП Дрозд І.І. у складі тендерної пропозиції на закупівлю UА-2021-07-27-009043-b.

Таким чином, в розрахунку 1-2 загальновиробничих витрат до договірної ціни, який було залучено ФОП Дрозд І.І. у складі тендерної пропозиції під порядковими номерами 37,66 шифр ресурсу Е34-60-13, передбачені роботи саме з облицювання вхідних навісів вініловим сайдингом, що відповідає умовам додатку №3 тендерної документації замовника "Технічні, якісні та кількісні вимоги".

Отже, матеріали справи свідчать, що під час розгляду тендерних пропозицій і визначення переможцем закупівлі у закупівлі робіт з капітального ремонту будівлі за адресою: Харківська область, Харківський район, сел. Безлюдівка, площа Стадіонна, 2к (ідентифікатор закупівлі - UА-2021-07-27-009043-b) уповноваженою особою з публічних закупівель Безлюдівської селищної ради було дотримано вимоги Закону України "Про публічні закупівлі", а тому підстав, передбачених Законом України "Про публічні закупівлі" для відхилення тендерної пропозиції учасника ФОП Дрозд І.І. як такої, що не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації у відповідача 1 не було.

Матеріали справи також дають підстави дійти висновку, що під час проведення закупівлі UА-2021-07-27-009043-b Безлюдівською селищною радою Харківського району Харківської області було дотримано принципи проведення закупівлі, передбачені статтею 5 Закону України "Про публічні закупівлі", зокрема принципу недискримінації учасників і рівного ставлення до них, оскільки з наявних в матеріалах справи належних доказів слідує, що пропозиція учасника ФОП Дрозд І.І. була визначена електронною системою закупівель найбільш економічно вигідною, відповідала вимогам тендерної документації замовника, відтак посилання прокурора на порушення вимог статей 5, 16, 17, 22, 29, 31 Закону України "Про публічні закупівлі" є безпідставними та спростовуються наявними в матеріалах справи доказами.

Наведене вище у своїй сукупності переконливо свідчить про відсутність підстав для визнання недійсним рішення уповноваженої особи, оформлене протоколом № 25 від 18.08.2021 року розгляду тендерної пропозиції у публічній закупівлі UА-2021-07-27-009043-b.

Також суд визнає безпідставними посилання та припущення прокурора про те, що виконання зобов`язань за договором №2 від 02.09.2021 р., який укладений за результатами оскаржуваної процедури публічних закупівель, призводить до нераціонального та неефективного використання бюджетних коштів, що не відповідатиме меті Закону України "Про публічні закупівлі" та принципам, за якими мають здійснюватися державні закупівлі, закріпленими в статті 5 вказаного Закону, оскільки, по-перше матеріалами справи не підтверджуються доводи прокурора щодо проведення процедури публічних закупівель з порушенням вимог законодавства, а по-друге, як вбачається із матеріалів справи, у публічних закупівлях участь взяли два учасника, і замовником було надано перевагу економічно вигіднішій пропозиції.

Крім того, на думку прокурора, ненадання замовником належної оцінки тому факту, що тендерна пропозиція учасника не відповідає умовам тендерної документації, а тому зазначене призвело до прийняття необґрунтованого рішення про намір укласти договір з ФОП Дрозд І.І, внаслідок чого обмежено можливості інших учасників взяти участь у проведенні повторної закупівлі, що порушує принципи добросовісної конкуренції серед учасників, максимальної економії та ефективності, відкритості та прозорості на всіх стадіях закупівель, що визначені статтею 5 Закону України "Про публічні закупівлі".

Однак, суд зазначає, що матеріали справи не містять відомостей про те, який саме учасник мав намір взяти участь у публічних закупівлях, що є предметом спору, і з певних причин, його було обмежено, як про це стверджує прокурор.

Між тим, прокурор вважає, що спірна процедура закупівлі мала бути відмінена, оголошено нову, у якій участь могли взяти учасники із більш вигідними пропозиціями.

Проте, зазначені доводи прокурора щодо можливості участі учасників з більш вигідними пропозиціями є виключно його бездоказовим припущенням.

Таким чином, позовна вимога про визнання недійсним рішення уповноваженої особи, оформлене протоколом розгляду тендерної пропозиції у публічній закупівлі UA-2021-07-27-009043-b від 18.08.2021 є цілком необґрунтованою, безпідставною та задоволенню не підлягає.

Щодо позовної вимоги про визнання недійсним договору про закупівлю №2 від 02.09.2021, укладеного між Безлюдівською селищною радою та Фізичною особою-підприємцем Дрозд Ігорем Івановичем щодо виконання робіт з капітального ремонту будівлі за адресою: Харківська область, Харківський район., сел. Безлюдівка, площа Стадіонна 2к з моменту його укладання, у тому числі, всі наявні додаткові угоди до нього, суд зазначає наступне.

Стаття 203 ЦК України встановлює загальні вимоги, додержання яких є необхідним для чинності правочину, а саме: зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам; особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності; волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі; правочин має вчинятися у формі, встановленій законом; правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним; правочин, що вчиняється батьками (усиновлювачами), не може суперечити правам та інтересам їхніх малолітніх, неповнолітніх чи непрацездатних дітей.

Відповідно до частини 3 статті 215 ЦК України якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).

У відповідності до частини 1 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі" договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного та Господарського кодексів України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.

Статтею 43 Закону України "Про публічні закупівлі" визначено, що договір про закупівлю є нікчемним у разі: 1) якщо замовник уклав договір про закупівлю до/без проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі згідно з вимогами цього Закону; 2) укладення договору з порушенням вимог частини четвертої статті 41 цього Закону; 3) укладення договору в період оскарження процедури закупівлі відповідно до статті 18 цього Закону; 4) укладення договору з порушенням строків, передбачених частинами п`ятою і шостою статті 33 та частиною сьомою статті 40 цього Закону, крім випадків зупинення перебігу строків у зв`язку з розглядом скарги органом оскарження відповідно до статті 18 цього Закону.

Відповідно до частини 4 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі" умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції/пропозиції за результатами електронного аукціону (у тому числі ціни за одиницю товару) переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі або узгодженої ціни пропозиції учасника у разі застосування переговорної процедури, крім випадків визначення грошового еквівалента зобов`язання в іноземній валюті та/або випадків перерахунку ціни за результатами електронного аукціону в бік зменшення ціни тендерної пропозиції/пропозиції учасника без зменшення обсягів закупівлі.

Враховуючи, що прокурором не доведено неправомірність рішення уповноваженої особи, оформлене протоколом розгляду тендерної пропозиції у публічній закупівлі UA-2021-07-27-009043-b від 18.08.2021 р., а також не наведено обставини, які б свідчили про невідповідність умов спірного договору тендерній документації, а матеріали справи не містять доказів недотримання відповідачами під час укладення оспорюваного правочину вимог статті 203 ЦК України та статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі", позовна вимога про визнання недійсним договір про закупівлю №2 від 02.09.2021, укладений між Безлюдівською селищною радою та Фізичною особою-підприємцем Дрозд Ігорем Івановичем щодо виконання робіт з капітального ремонту будівлі за адресою: Харківська область, Харківський район., сел. Безлюдівка, площа Стадіонна 2к з моменту його укладання, у тому числі, всі наявні додаткові угоди до нього, також задоволенню не підлягає.

Щодо належності та ефективності обраного прокурором способу захисту, слід зазначити наступне.

Частинами 1 та 2 статті 5 ГПК України визначено, що здійснюючи правосуддя, господарський суд захищає права та інтереси фізичних і юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного права чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.

Суд, який розглядає справу має з`ясувати: 1) чи передбачений обраний позивачем спосіб захисту законом або договором; 2) чи передбачений законом або договором ефективний спосіб захисту порушеного права позивача; 3) чи є спосіб захисту, обраний позивачем, ефективним для захисту його порушеного права у спірних правовідносинах.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 19.01.2021 у справі №916/1415/19 вказано, що якщо обраний позивачем спосіб захисту не передбачений законом або договором та/або є неефективним для захисту порушеного права позивача, у цих правовідносинах позовні вимоги останнього не підлягають задоволенню.

Захист цивільних прав - це передбачені законом способи охорони цивільних прав у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення.

Способи захисту цивільного права чи інтересу - це визначені законом матеріально-правові заходи охоронного характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав, інтересів і вплив на правопорушника (постанова Великої Палати Верховного Суду від 22.08.2018 у справі № 925/1265/16). Інакше кажучи, це дії, спрямовані на попередження порушення або на відновлення порушеного, невизнаного, оспорюваного цивільного права чи інтересу. Такі способи мають бути доступними й ефективними (постанова Великої Палати Верховного Суду від 29.05.2019 у справі № 310/11024/15-ц).

Загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів визначений у статті 16 ЦК України та статті 20 ГК України.

Велика Палата Верховного Суду неодноразово звертала увагу на те, що застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорювання. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорювання та спричиненим цими діяннями наслідкам. Такі висновки сформульовані, зокрема, у постановах Великої Палати Верховного Суду від 05.06.2018 у справі №338/180/17, від 30.01.2019 у справі №569/17272/15-ц, від 09.02.2021 у справі №381/622/17.

Отже, оцінюючи належність обраного позивачем способу захисту та обґрунтовуючи відповідний висновок щодо нього, суди мають враховувати його ефективність. Відтак, вимога про захист цивільного права має відповідати змісту порушеного права, характеру правопорушення, а також забезпечувати поновлення порушеного права, а в разі неможливості такого поновлення - гарантувати особі можливість отримання нею відповідного відшкодування.

Згідно пункту 2 частини 2 статті 16 ЦК України одним зі способів захисту цивільних прав та інтересів є визнання правочину недійсним. Пункт 4 частини 2 статті 16 ЦК України визначає такий спосіб захисту як відновлення становища, яке існувало до порушення.

Відповідно до частини 1 статті 216 ЦК України недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю. У разі визнання недійсним правочину кожна із сторін зобов`язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину, а в разі неможливості такого повернення, зокрема тоді, коли одержане полягає у користуванні майном, виконаній роботі, наданій послузі, - відшкодувати вартість того, що одержано, за цінами, які існують на момент відшкодування.

Отже, наслідками недійсності правочину є поновлення сторін у початковому становищі (двостороння реституція), тобто взаємне повернення переданого за недійсним правочином, яке може застосовуватися лише тоді, коли майно, передане за правочином, залишається у його сторони.

За змістом частини 1 статті 216 ЦК України реституція як спосіб захисту цивільного права застосовується лише в разі наявності між сторонами укладеного договору, який є нікчемним чи який визнано недійсним.

Реституція - це спеціальний зобов`язальний спосіб захисту права власності, який може застосовуватися лише у випадку, коли предмет недійсного правочину станом на час вирішення відповідного питання перебуває в тієї сторони недійсного правочину, якій він і був переданий.

Двостороння реституція є обов`язковим наслідком визнаного судом недійсним правочину та не може бути проігнорована сторонами. Тобто при недійсності правочину повернення отриманого сторонами за своєю правовою природою становить юридичний обов`язок, що виникає із закону та юридичного факту недійсності правочину.

При цьому, якщо у позові не заявлено вимоги про застосування двосторонньої реституції, суд має розглянути питання щодо ефективності способу захисту в цілому, і якщо проведення двосторонньої реституції не відновить права позивача, а погіршить його становище, або взагалі є неможливим, то це є підставою для відмови у задоволення позову про визнання договору недійсним, адже невідворотнім наслідком такого задоволення є двостороння реституція (постанова Верховного Суду від 21.09.2021 у справі № 904/1907/15).

Верховним Судом у складі об`єднаної палати Касаційного господарського суду у постанові від 03.12.2021 у справі №906/1061/20 зроблено висновок, що позовна вимога про визнання недійсним виконаного договору без вирішення судом питання про застосування правових наслідків такої недійсності може бути самостійним предметом розгляду у господарському суді, адже заявлення такої вимоги є також належним способом захисту, який передбачений законом. Водночас вирішуючи питання про можливість задоволення такого позову, суд, з урахуванням конкретних обставин справи має визначитися із ефективністю обраного позивачем способу захисту - визначити наслідки визнання договору недійсним для держави, в інтересах якої прокурором подано позов, з`ясувати, яким чином будуть відновлені права держави як позивача, зокрема можливість проведення двосторонньої реституції, можливість проведення повторної закупівлі товару (робіт, послуг) у разі повернення відповідачем коштів, необхідність відшкодувати іншій стороні правочину вартість товару (робіт, послуг) чи збитки.

Із обставин справи вбачається, що предметом спірного договору, укладеного в результаті закупівлі, є виконання робіт з капітального ремонту будівлі за адресою: Харківська область, Харківський район., сел. Безлюдівка, площа Стадіонна 2к

Як зазначено судом вище, додатковою угодою №5 від 28.12.2022 строк дії договору виконання робіт було продовжено сторонами до 31.12.2023 року.

Матеріали справи свідчать, що між сторонами спірний договір був виконаний частково, що підтверджується актами виконаних робіт КБ 2в №1 від 13.09.2021, №2 від 14.09.2021, №3 від 13.10.2021, №4 від 18.10.2021, №5 від 05.11.2021, №6 від 08.11.2021, №7 від 03.12.2021, №8 від 06.12.2021, №9 від 07.12.2021, №10 від 20.12.2021, №11 від 21.12.2021, №12 від 22.12.2021, №13 від 23.12.2021, №14 від 24.12.2021 та листом Безлюдівської селищної ради № 03-22/1948 від 14.12.2022.

Відповідачем 1 у відзиві на позовну заяву звернуто увагу, що роботи за спірним договором, виконані ФОП Дрозд І.І. належним чином та відповідач 1 не має жодних зауважень до виконаної частини робіт. Зазначено, що реституція при частковому виконанні спірного договору є неможливою, оскільки частину робіт фактично виконано та за виконану частину робіт підряднику сплачено кошти. Звернуто увагу, що у разі повернення підрядником сплачених відповідачем 1 коштів за виконані роботи, Безлюдівська селищна рада не зможе повернути підряднику використану працю та час, витрачений підрядником для виконання робіт. Поряд з цим зазначено, що оскільки роботи виконувались з матеріалу підрядника, то в разі застосування реституції, Безлюдівська селищна рада буде змушена повернути матеріали за цінами, які існують на момент відшкодування. Враховуючи, що на ринку будівельних матеріалів ціни значно зросли, у порівнянні з 2021 р., Безлюдівська селищна рада зазнає збитків, що буде суперечити її інтересам.

Надаючи правову оцінку належності обраного прокурором способу захисту, слід зважати й на його ефективність з точки зору статті 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Так, у пункті 145 рішення від 15.11.1996 у справі "Чахал проти Об`єднаного Королівства" Європейський суд з прав людини зазначив, що згадана норма гарантує на національному рівні ефективні правові засоби для здійснення прав і свобод, що передбачаються Конвенцією, незалежно від того, яким чином вони виражені в правовій системі тієї чи іншої країни.

Ефективний засіб правового захисту у розумінні статті 13 Конвенції повинен забезпечити поновлення порушеного права і одержання особою бажаного результату; винесення рішень, які не призводять безпосередньо до змін в обсязі прав та забезпечення їх примусової реалізації, не відповідає розглядуваній міжнародній нормі. Водночас суд зазначає, що у разі задоволення позовних вимог у жодному разі не повинні порушуватися права та законні інтереси інших осіб.

Приймаючи до уваги, що у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" №64/2022 від 24.02.2022, затвердженим Законом України від 24.02.2022 №2102-IX, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини 1 статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану" в Україні введено воєнний стан, який триває до цього часу, високий рівень інфляції та стрімкий ріст курсу валют, визнання недійсним спірного договору призведе до необхідності відшкодування бюджетних коштів в більшому розмірі, ніж було сплачено замовником раніше.

Отже, прокурором не доведено, яким чином задоволення позовних вимог змогло б відновити права та захисти інтереси держави, у тому числі, можливість і економічну вигоду проведення повторної закупівлі (яка може полягати у попередженні нераціонального витрачання бюджетних коштів у публічній закупівлі), як і не доведено обставин нераціональності використання коштів та економічну доцільність такого позову.

Відповідно до частин 3, 4 статті 13 ГПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом; кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Суд зазначає, що предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Обов`язок із доказування слід розуміти як закріплену в процесуальному та матеріальному законодавстві міру належної поведінки особи, що бере участь у судовому процесі із збирання та надання доказів для підтвердження свого суб`єктивного права, що має за мету усунення невизначеності, яка виникає в правовідносинах.

Важливим елементом змагальності процесу є стандарти доказування - спеціальні правила, яким суд керується при вирішення справи. Ці правила дозволяють оцінити, наскільки вдало сторони виконали вимоги щодо тягаря доказування і наскільки вони змогли переконати суд у своїй позиції, що робить оцінку доказів більш алгоритмізованою та обґрунтованою.

Таким чином, принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи та покладає тягар доказування на сторони. Водночас цей принцип не створює для суду обов`язок вважати доведеною та встановленою обставину, про яку стверджує сторона. Таку обставину треба доказувати таким чином, аби реалізувати стандарт більшої переконливості, за яким висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається вірогіднішим, ніж протилежний (правова позиція Верховного Суду у постановах від 02.10.2018 у справі №910/18036/17, від 23.10.2019 у справі №917/1307/18).

Відповідно до статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику ЄСПЛ як джерело права.

У Рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Надточий проти України" від 15.05.2008 зазначено, що принцип змагальності є процесуальною гарантією всебічного, повного та об`єктивного з`ясування судом обставин справи, ухвалення законного, обґрунтованого і справедливого рішення у справі.

Відповідно до статті 73 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Статтею 79 ГПК України передбачено, що наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Відповідно до статті 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

З урахуванням наведеного, оцінивши подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному, всебічному і об`єктивному розгляді усіх обставин справи в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог і заперечень, суд дійшов висновку, що у задоволенні позову слід відмовити.

З приводу інших аргументів, доводів та міркувань сторін, суд зазначає, що вони були досліджені у судовому засіданні та не наводяться в рішенні суду, позаяк не покладаються судом в основу судового рішення, тоді як Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункту 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (справа Серявін проти України, рішення від 10.02.2010).

Таким чином, з огляду на встановлені фактичні обставини справи, суд дав вичерпну відповідь на всі істотні, вагомі та доречні питання, що входять до предмету доказування у даній справі та виникають при кваліфікації спірних відносин як у матеріально-правовому, так і у процесуальному сенсах.

Вирішуючи питання розподілу судових витрат, суд керується положеннями ст. 129 ГПК України, та враховуючи висновки суду про відмову у задоволенні позову покладає витрати по сплаті судового збору на прокурора.

На підставі викладеного, керуючись статтями 124, 129-1 Конституції України, статтями 1, 4, 12, 20, 46, 73, 74, 76-79, 86, 123, 129, 236-238 Господарського процесуального кодексу України, суд -

ВИРІШИВ:

У позові відмовити.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення Господарського суду Харківської області може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги в порядку, встановленому ст. 254, 256-259 ГПК України.

Повне рішення складено "23" червня 2023 р.

Суддя Г.І. Сальнікова