УХВАЛА

м. Київ

21.06.2023Справа № 910/8646/19

За позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Блакитна Хвиля"

до Київської міської ради

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Департамент земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)

про визнання укладеною додаткової угоди,

Суддя Ломака В.С.

Секретар судового засідання Видиш А.В.

Представники учасників справи:

від позивача: Волощук В.В. за ордером від 06.04.2023 року серії АА № 1261062;

Малікова А.В. за ордером від 14.06.2023 року серії АІ № 1410019;

Ткаченко І.А. (керівник);

від відповідача: Перепелицін К.М. (згідно з Положенням);

від третьої особи: Сойник О.В. (згідно з Положенням).

ВСТАНОВИВ:

У липні 2019 року Товариство з обмеженою відповідальністю "Блакитна Хвиля" (далі - позивач) звернулося до господарського суду міста Києва з позовом до Київської міської ради (далі - відповідач) про визнання укладеною додаткової угоди в редакції, викладеній у позовній заяві.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що після закінчення строку дії підписаного між сторонами 22.11.2007 року договору оренди земельної ділянки, укладеного на 10 років, Товариство з обмеженою відповідальністю "Блакитна Хвиля" (орендар) направило Київській міській раді (орендодавець) лист з метою поновлення строку дії договору оренди. Проте, Київська міська рада, розглянувши звернення орендаря, не вчинила дій, передбачених чинним земельним законодавством України.

Оскільки наведеними діями Київська міська рада порушила права позивача, який продовжує користуватися земельною ділянкою після закінчення строку договору оренди, Товариство з обмеженою відповідальністю "Блакитна Хвиля" просило суд визнати укладеною відповідну додаткову угоду до договору оренди у запропонованій ним редакції.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 24.07.2019 року (суддя Літвінова М.Є.) відкрито провадження у справі № 910/8646/19, вирішено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання. Крім того, цією ухвалою до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача, залучено Департамент земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації).

20.08.2019 року через відділ діловодства господарського суду міста Києва надійшли письмові пояснення відповідача від 20.08.2019 року № 08/230-1386, в яких останній заперечив проти задоволення вимог позивача з огляду, зокрема, на те, що Товариство з обмеженою відповідальністю "Блакитна Хвиля" неналежно виконувало свої обов`язки за укладеним між сторонами правочином та в порушення пункту 8.4 договору оренди не завершило будівництво житлового комплексу з вбудованими приміщеннями та об`єктами громадського обслуговування, торгівлі, підземними та наземними паркінгами на вул. Кадетський Гай у Солом`янському районі м. Києва.

Рішенням господарського суду міста Києва від 27.11.2019 року в даній справі, залишеним без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 13.05.2020 року, позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю "Блакитна Хвиля" до Київської міської ради задоволено у повному обсязі; визнано укладеною між сторонами додаткову угоду до договору оренди земельної ділянки від 22.11.2007 року в запропонованій позивачем редакції.

Постановою Верховного Суду від 18.11.2021 року рішення господарського суду міста Києва від 27.11.2019 року та постанову Північного апеляційного господарського суду від 13.05.2020 року в справі № 910/8646/19 скасовано, означену справу передано на новий розгляд до місцевого господарського суду.

У наведеній постанові Верховний Суд вказав, що суди, ухвалюючи судові рішення у цій справі, мали достеменно встановити обставини щодо попереднього (в строки встановлені законом або договором) до спливу строку спірного договору оренди землі, звернення орендаря до орендодавця з листом-повідомленням про намір продовжити відносини оренди землі, з долученням до нього (листа-повідомлення) проекту додаткової угоди, та надати таким обставинам правову оцінку, оскільки наведене має суттєве значення для правильного вирішення спору про поновлення договору оренди землі на підставі положень частини 6 статті 33 Закону України "Про оренду землі" (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин), чого судами зроблено не було.

За результатами автоматизованого розподілу судової справи між суддями матеріали справи № 910/8646/19 були передані на розгляд судді Джарти В.В.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 14.12.2021 року справу № 910/8646/19 прийнято до провадження суддею Джарти В.В. та призначено її до розгляду.

За результатами нового розгляду справи рішенням господарського суду міста Києва від 04.07.2022 року (суддя Джарти В.В.), залишеним без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 15.11.2022 року в справі № 910/8646/19, позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю "Блакитна Хвиля" до Київської міської ради задоволено у повному обсязі; визнано укладеною між Київською міською радою як орендодавцем та позивачем як орендарем додаткову угоду до договору оренди земельної ділянки від 22.11.2007 року, яка викладена у прохальній частині позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Блакитна Хвиля".

У той же час, постановою Верховного Суду від 07.03.2023 року вищенаведені судові рішення судів попередніх інстанцій скасовано, справу № 910/8646/19 передано на новий розгляд до господарського суду міста Києва.

Скасовуючи судові рішення судів попередніх інстанцій, Верховний Суд вказав на те, що передумовою для висновку про наявність підстав для поновлення договору оренди землі в порядку, передбаченому частиною 6 статті 33 Закону України "Про оренду землі", є встановлення наявності певних юридичних фактів (див. постанови Великої Палати Верховного Суду від 31.08.2021 року в справі № 903/1030/19, від 10.04.2018 року в справі № 594/376/17-ц, від 22.09.2020 року в справах № 313/350/16-ц і № 159/5756/18), одним із яких є належне виконання орендарем обов`язків за договором оренди.

З урахуванням наведених правових висновків Великої Палати Верховного Суду та доводів скаржника, Верховний Суд зазначив, що зміст оскаржуваних судових рішень господарських судів попередніх інстанцій свідчить про те, що судами не надано оцінки та не встановлено фактів виконання або невиконання Товариством з обмеженою відповідальністю "Блакитна Хвиля" обов`язків, передбачених пунктом 8.4 договору оренди. При цьому, матеріали цієї справи свідчать про те, що Київська міська рада у поясненнях у справі від 20.08.2019 року № 08/230-1386 та в апеляційній скарзі від 16.09.2022 року № 08/230-б/н зазначала про порушення позивачем умов 8.4 договору оренди, проте такі доводи відповідача залишилися поза увагою судів під час нового розгляду справи № 910/8646/19.

Разом із тим, Верховний Суд позбавлений можливості з`ясувати всі істотні обставини справи щодо виконання або невиконання Товариством з обмеженою відповідальністю "Блакитна Хвиля" обов`язків, передбачених у пункті 8.4 договору оренди, а також перевірити доводи скаржника про відсутність належних та допустимих доказів, що виключають вину у невиконанні позивачем своїх зобов`язань, визначених пунктом 8.4 договору оренди, а тому Верховний Суд наголосив, що під час нового розгляду справи місцевому господарському суду необхідно розглянути цю справу по суті позовних вимог, з урахуванням правових висновків, на які посилається скаржник та які взяті до уваги Верховним Судом під час касаційного перегляду оскаржуваних судових рішень у цій справі.

22.03.2023 року матеріали справи № 910/8646/19 надійшли до господарського суду міста Києва та за результатами автоматизованого розподілу судової справи між суддями передані на розгляд судді Ломаці В.С.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 27.03.2023 року справу № 910/8646/19 прийнято до провадження суддею Ломакою В.С. та призначено її до розгляду в підготовчому засіданні на 26.04.2023 року.

24.04.2023 року через відділ діловодства господарського суду міста Києва надійшли додаткові пояснення відповідача від 24.04.2023 року № 08/230-748, в яких останній заперечив проти задоволення вимог позивача з огляду на те, що з 16.12.2014 року позивач набув право використовувати земельну ділянку за цільовим призначенням, зокрема, відповідно до вимог пункту 8.4 договору оренди, оскільки отримав декларацію про початок виконання підготовчих робіт за № КВ 78. Отже, Товариство з обмеженою відповідальністю "Блакитна Хвиля" мало можливість та було зобов`язане збудувати відповідний комплекс станом на 01.01.2018 року. Разом із тим, позивач відповідно до пункту 8.4 договору оренди взяв на себе зобов`язання: завершити забудову земельної ділянки в строки, встановлені проектною документацією на будівництво, затвердженою в установленому порядку, але не пізніше, ніж через три роки з моменту державної реєстрації договору; вирішити питання пайової участі до початку будівництва відповідно до рішення Київської міської ради від 27.02.2003 № 271/431 "Про пайову участь (внески) інвесторів (забудовників) у створенні соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури м. Києва"; передати Головному управлінню житлового забезпечення виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) 7 % загальної площі квартир у цьому житловому комплексі (крім службової), та інші зобов`язання. Проте належних та допустимих доказів, що виключають вину позивача у невиконанні ним своїх зобов`язань, визначених пунктом 8.4 договору оренди, починаючи з 01.01.2015 року, Товариством з обмеженою відповідальністю "Блакитна Хвиля" не надано та не наведено, що свідчить про відсутність підстав для продовження орендних правовідносин та визнання укладеною спірної додаткової угоди.

До початку призначеного підготовчого засідання 26.04.2023 року на електронну адресу господарського суду міста Києва надійшло клопотання позивача від 25.04.2023 року про відкладення розгляду справи на іншу дату.

Зважаючи на вищенаведене клопотання, у підготовчому засіданні 26.04.2023 року судом без виходу до нарадчої кімнати постановлено протокольну ухвалу про відкладення підготовчого засідання на 31.05.2023 року.

30.05.2023 року через відділ діловодства господарського суду міста Києва надійшло клопотання відповідача від 30.05.2023 року № 08/230-б/н про долучення документів до матеріалів справи.

30.05.2023 року через відділ діловодства господарського суду міста Києва надійшла заява Товариства з обмеженою відповідальністю "Блакитна Хвиля" від 30.05.2023 року, в якій позивач змінив предмет позову та, крім визнання укладеною спірної додаткової угоди до договору оренди, просив суд:

- визнати протиправною бездіяльність Київської міської ради, яка виразилася у невиконанні пункту 2 рішення № 1111/772 Київської міської ради від 12.07.2007 "Про передачу товариству з обмеженою відповідальністю "Блакитна Хвиля" земельної ділянки для будівництва, експлуатації та обслуговування житлового комплексу з вбудованими приміщеннями та об`єктами громадського обслуговування, торгівлі, підземними та наземними паркінгами на вул. Кадетський Гай у Солом`янському районі м. Києва", Київська міська рада вирішила "Внести зміни до Генерального плану міста Києва та проекту планування його приміської зони на період до 2020 року, а саме: територію, яка передається відповідно до цього рішення, вилучити із зеленої зони та перевести за функціональним призначенням до території багатоповерхової житлової забудови";

- зобов`язати Київську міську раду виконати пункту 2 рішення № 1111/772 Київської міської ради від 12.07.2007 "Про передачу товариству з обмеженою відповідальністю "Блакитна Хвиля" земельної ділянки для будівництва, експлуатації та обслуговування житлового комплексу з вбудованими приміщеннями та об`єктами громадського обслуговування, торгівлі, підземними та наземними паркінгами на вул. Кадетський Гай у Солом`янському районі м. Києва", внести зміни до Генерального плану міста Києва від 28.03.2002 № 37/1804 та детальний план територій, затверджений рішенням Київської міської ради від 20.12.2016 № 681/1685, а саме: територію, яка передається відповідно до цього рішення, вилучити із зеленої зони та перевести за функціональним призначенням до території багатоповерхової житлової забудови".

У наведеній заяві позивач акцентував увагу на тому, що підставою для укладення договору оренди стало рішення Київської міської ради IV сесії V скликання № 1111/1772 від 12.07.2007 "Про передачу товариству з обмеженою відповідальністю "Блакитна Хвиля" земельної ділянки для будівництва, експлуатації та обслуговування житлового комплексу з вбудованими приміщеннями та об`єктами громадського обслуговування, торгівлі, підземними та наземними паркінгами на вул. Кадетський Гай у Солом`янському районі м. Києва" (далі - Рішення), пунктом 2 якого відповідач вирішив "Внести зміни до Генерального плану міста Києва та проекту планування його приміської зони на період до 2020 року, а саме: територію, яка передається відповідно до цього рішення, вилучити із зеленої зони та перевести за функціональним призначенням до території багатоповерхової житлової забудови".

На виконання умов укладеного сторонами договору оренди земельна ділянка була передана у користування позивача, що підтверджується актом приймання-передачі земельної ділянки від 05.03.2008 року.

Протягом майже 5 років, а саме до липня 2015 року, позивач був позбавлений можливості приступити до використання орендованої земельної ділянки. Так, тривалий період часу орендована земельна ділянка була предметом судових спорів (4 роки 8 місяців) та під забороною (арештом) (4 роки) з підстав, що не були пов`язані з діяльністю Товариства з обмеженою відповідальністю "Блакитна Хвиля".

01.08.2016 року позивач листом № 30 звернувся до Київської міської ради з проханням про внесення земельної ділянки площею 8,4300 га (кадастровий номер: :72:240:0017) по вул. Кадетський Гай до детального плану територій, оскільки без детального плану неможливо зробити прив`язку проекту до території. Крім того, 04.08.2016 року Товариство з обмеженою відповідальністю "Блакитна Хвиля" звернулося з листом № 31 до Департаменту містобудування та архітектури про внесення земельної ділянки площею 8,4300 га (кадастровий номер: :72:240:0017) по вул. Кадетський Гай до детального плану територій.

09.08.2016 року листом № 055-10868 виконавчий орган Київської міської ради доручив ТОВ "ТЕРРА ПРОДЖЕКТ" врахувати пропозицію позивача в проекті детального плану території.

Разом із тим, 31.05.2017 року Департамент містобудування та архітектури повідомив, що відповідно до Генерального плану міста Києва та проекту планування його приміської зони на період 2020 року, земельна ділянка за функціональним призначенням відноситься до території зелених насаджень загального користування (парк "Балка Проня").

Позивач зазначав, що земельна ділянка площею 8,4300 га (кадастровий номер :72:240:0017) до детального плану території, затвердженого рішенням Київської міської ради від 20.12.2016 № 681/1685, внесена не була. Більше того, на земельній ділянці з цільовим призначенням: для будівництва, експлуатації та обслуговування, торгівлі, підземними та наземними паркінгами (саме як встановлено у договорі оренди), визначене інше призначення.

Отже, умови рішення Київської міської ради, яке стало підставою для укладання договору оренди, не виконані саме Київською міською радою, як орендодавцем, що є підставою для висновку про порушення умов договору оренди, а саме пункту 8.2 цієї угоди, відповідно до якого орендодавець зобов`язаний не вчиняти дій, які б перешкоджали орендарю користуватися земельною ділянкою, саме відповідачем у справі.

Доказів того, що орендодавець мав претензії до позивача відносно невиконання пункту 8.4 Договору оренди, починаючи з моменту укладення договору оренди від 22.11.2007 року, відповідачем не надано, доводи про нібито невиконання орендарем вимог пункту 8.4 договору оренди вперше висловлені Київською міською радою в поясненнях у справі від 20.08.2019 № 08/230-1386 та в апеляційній скарзі від 16.09.2022 № 08/230-б/н, тобто вже після моменту встановлення судами попередніх інстанцій, у тому числі Верховним Судом у постанові від 04.06.2019 року в справі № 910/9044/18, факту невідповідності положенням чинного законодавства листа Київської міської ради від 21.12.2017 № 4, який лише містить посилання на те, що лист-повідомлення позивача не підлягає розгляду по суті.

Наведене, на думку Товариства з обмеженою відповідальністю "Блакитна Хвиля", свідчить про те, що відповідач умисно ухиляється від вчинення дій, які спрямовані на належне виконання договору оренди, умови якого були погодженні при його укладанні, штучно створюючи перепони для позивача.

Так, позивач з 2017 року намагається продовжити строк дії договору оренди земельної ділянки, а позов про визнання укладеною додаткової угоди до договору оренди розглядається судами з 2018 року. Неможливість у повній мірі користуватися земельною ділянкою позивачем та, як наслідок, у повній мірі виконати умови укладеного в 2007 році договору оренди, стала наслідком бездіяльності відповідача - Київської міської ради в ненаданні відповіді (згоди або відмови) на звернення позивача до голови Київради з листом від 30.11.2017 № 9 про продовження строку оренди земельної ділянки, в якому, з огляду на приписи чинного законодавства щодо переважного права на продовження орендних правовідносин, позивач просив поновити договір оренди шляхом укладання відповідної додаткової угоди.

Крім того, Київська міська рада, приймаючи у 2007 році рішення "Про передачу товариству з обмеженою відповідальністю "Блакитна Хвиля" земельної ділянки для будівництва, експлуатації та обслуговування житлового комплексу з вбудованими приміщеннями та об`єктами громадського обслуговування, торгівлі, підземними та наземними паркінгами на вул. Кадетський Гай у Солом`янському районі м. Києва" та визначивши у наведеному рішенні спосіб вилучення із зеленої зони земельної ділянки та переведення за функціональним призначенням до території багатоповерхової житлової забудови шляхом внесення змін до Генерального плану міста Києва та проекту планування його приміської зони на період до 2020 року, порушила цей строк, оскільки станом на 2023 рік, як і станом на момент звернення позивача із позовом про поновлення договору оренди у 2018 році, відповідні зміни до Генерального плану міста Києва не внесено, доказів неможливості внесення таких змін протягом строку розгляду даної справи в судах Київською міською радою не надано.

Саме невнесення змін до Генерального плану міста Києва Київською міською радою (невиконання пункту 2 рішення від 12.07.2007 № 1111/1772) унеможливило вчинення позивачем дій, пов`язаних з виконанням вимог пункту 8.4 Договору оренди, у тому числі виконання обов`язку завершити забудову земельної ділянки в строки, встановлені проектною документацією на будівництво, затвердженою в установленому порядку, але не пізніше, ніж через три роки з моменту державної реєстрації договору; вирішити питання пайової участі до початку будівництва відповідно до рішення Київської міської ради від 27.02.2003 № 271/431 "Про пайову участь (внески) інвесторів (забудовників) у створенні соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури м. Києва"; передати Головному управлінню житлового забезпечення виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) 7 % загальної площі квартир у цьому житловому комплексі (крім службової).

При цьому, Генеральний план міста Києва відповідачем було затверджено на період з 2002 по 2020 рік. Станом на травень 2023 року новий Генеральний план міста Києва Київською міською радою не прийнято та не затверджено, а оскільки немає іншого, то продовжує діяти Генеральний план, затверджений на період з 2002 по 2020 рік.

Відтак, відповідачем порушені положення статті 59 Закону України "Про місцеве самоврядування", оскільки установлені обставини в цій справі свідчать, що Київською міською радою безпідставно не виконано рішення щодо внесення змін до Генерального плану міста Києва.

Разом із тим, Товариство з обмеженою відповідальністю "Блакитна Хвиля" вказувало, що із системного аналізу частин 3, 4 статті 46 Господарського процесуального кодексу України вбачається, що позивач наділений правом змінити предмет або підставу позову при новому розгляді справи тільки у тому разі, якщо суд установить, що це необхідно для захисту прав позивача у зв`язку зі зміною фактичних обставин справи, а предмет чи підстава позову при первісному розгляді були недостатніми для такого належного захисту.

На момент розгляду даної справи, внесення змін до Генерального плану міста Києва та проекту планування його приміської зони на період до 2020 року є фактично неможливим у 2023 році, тобто фактичні обставини справи змінилися, що дає позивачу право в силу положень статті 46 Господарського процесуального кодексу України змінити предмет позову.

У підготовчому засіданні 31.05.2023 року суд долучив подані відповідачем документи, що надійшли до господарського суду міста Києва 30.05.2023 року, до матеріалів справи, а також без виходу до нарадчої кімнати постановив протокольну ухвалу про продовження строку проведення підготовчого провадження у справі № 910/8646/19 на 30 днів. У той же час, суд відклав підготовче засідання на 14.06.2023 року та одночасно запропонував відповідачу та третій особі у строк до 07.06.2023 року подати письмову правову позицію щодо поданої позивачем заяви про зміну предмета позову.

13.06.2023 року на електронну адресу господарського суду міста Києва надійшла відповідь позивача від 12.06.2023 року на додаткові пояснення відповідача, в якій Товариство з обмеженою відповідальністю "Блакитна Хвиля" навело аргументи на спростування заперечень Київської міської ради проти задоволення позовних вимог.

Розглянувши у підготовчому засіданні 14.06.2023 року заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Блакитна Хвиля" від 30.05.2023 року про зміну предмета позову, суд дійшов висновку про відсутність підстав для її задоволення, з огляду на таке.

Позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи. Позовна заява повинна містити, зокрема, зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову. У позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.

Отже, позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається з двох елементів: предмета і підстави позову.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема у статті 16 Цивільного кодексу України, статті 20 Господарського кодексу України, а відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Зміна предмету позову можлива, зокрема у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Статтею 46 Господарського процесуального кодексу України визначено процесуальні права та обов`язки сторін.

Частиною другою даної статті закріплено, що крім прав та обов`язків, визначених у статті 42 цього Кодексу: 1) позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) - на будь-якій стадії судового процесу; 2) позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог - до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження; 3) відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

Частинами третьою та четвертою статті 46 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

У разі направлення справи на новий розгляд до суду першої інстанції зміна предмета, підстав позову не допускаються, крім випадків, визначених цією статтею.

Зміна предмета або підстав позову при новому розгляді справи допускається в строки, встановлені частиною третьою цієї статті, лише у випадку, якщо це необхідно для захисту прав позивача у зв`язку із зміною фактичних обставин справи, що сталася після закінчення підготовчого засідання, або якщо справа розглядалася за правилами спрощеного позовного провадження - після початку першого судового засідання при первісному розгляді справи.

Із системного аналізу наведених норм вбачається, що позивач відповідно до норм Господарського процесуального кодексу України наділений правом змінити предмет або підставу позову при новому розгляді справи тільки у тому разі, якщо суд установить, що це необхідно для захисту прав позивача у зв`язку зі зміною фактичних обставин справи, а предмет чи підстава позову при первісному розгляді були недостатніми для такого належного захисту.

Вказаний правовий висновок викладений у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 28.09.2021 року в справі № 902/743/18.

З огляду на викладене, а також зважаючи на те, що дана справа перебуває на новому (повторному новому) розгляді в суді першої інстанції, суд дійшов висновку про те, що позивач вправі змінити предмет чи підставу позову виключно у тому випадку, якщо відбулась зміна фактичних обставин справи, і коли зміна предмету чи підстав позову необхідна для захисту прав позивача у зв`язку зі зміною таких обставин.

В обґрунтування наявності підстав для зміни предмета позову та доповнення первісної позовної вимоги про визнання укладеною додаткової угоди до договору оренди новими вимогами про визнання протиправною бездіяльності Київської міської ради щодо невиконання пункту 2 рішення відповідача від 12.07.2007 № 1111/772 "Про передачу товариству з обмеженою відповідальністю "Блакитна Хвиля" земельної ділянки для будівництва, експлуатації та обслуговування житлового комплексу з вбудованими приміщеннями та об`єктами громадського обслуговування, торгівлі, підземними та наземними паркінгами на вул. Кадетський Гай у Солом`янському районі м. Києва", та зобов`язання Київської міської ради виконати означений пункт власного рішення шляхом внесення змін до Генерального плану міста Києва від 28.03.2002 № 37/1804 та детального плану територій, затвердженого рішенням Київської міської ради від 20.12.2016 № 681/1685, а саме: територію, яка передається відповідно до цього рішення, вилучити із зеленої зони та перевести за функціональним призначенням до території багатоповерхової житлової забудови", позивач посилався на те, що без вчинення відповідачем таких дій Товариство з обмеженою відповідальністю "Блакитна Хвиля" фактично позбавлене можливості належним чином виконати умови договору оренди (у тому числі пункту 8.4 цього правочину), тоді як на момент розгляду даної справи внесення змін до Генерального плану міста Києва та проекту планування його приміської зони на період до 2020 року є фактично неможливим у 2023 році, тобто фактичні обставини справи змінилися, що дає позивачу право в силу положень статті 46 Господарського процесуального кодексу України змінити предмет позову.

Проте такі посилання оцінюються судом критично, оскільки у цій же заяві позивач вказував, що Генеральний план міста Києва, затверджений відповідачем на період з 2002 по 2020 рік, продовжує діяти, оскільки станом на травень 2023 року новий Генеральний план міста Києва Київською міською радою не прийнято та не затверджено.

У той же час, Товариством з обмеженою відповідальністю "Блакитна Хвиля" жодним чином не доведено будь-яких змін фактичних обставин справи після її первісного розгляду в 2019 році, що сталися після закінчення підготовчого засідання у даній справі (як при розгляді справи суддею Літвіновою М.Є., так і при новому розгляді справи суддею Джарти В.В.), оскільки, за твердженням самого позивача, Київська міська рада не виконувала умови укладеного між сторонами договору оренди та не вчиняла дій, направлених на реалізацію власного рішення від 12.07.2007 № 1111/772, з моменту укладення цього договору оренди, тобто ще з 2007 року.

Заява Товариства з обмеженою відповідальністю "Блакитна Хвиля" про зміну предмета позову фактично не містить будь-якого обґрунтування необхідності зміни предмета позову при новому розгляді справи в контексті певної зміни фактичних обставин, які мали місце при первинному розгляді справи. Позивачем у поданій заяві від 30.05.2023 року належним чином не обґрунтовано, у чому полягає зміна обставин, що спричинила необхідність доповнювати первісну позовну вимогу додатковими немайновими вимогами, а також не доведено, внаслідок яких змін у фактичних обставинах справи заявлена у позові вимога про визнання укладеною додаткової угоди стала неспроможною захистити порушене право чи інтерес Товариства з обмеженою відповідальністю "Блакитна Хвиля" при повторному новому розгляді справи.

Оскільки позивачем у встановленому законом порядку не було доведено, що фактичні обставини у цій справі у розумінні частини 4 статті 46 Господарського процесуального кодексу України змінилися, і така зміна відбулася саме після закінчення підготовчого засідання при первісному розгляді справи (під головуванням судді Літвінової М.Є.), суд у підготовчому засіданні 14.06.2023 року відмовив у заяві Товариства з обмеженою відповідальністю "Блакитна Хвиля" від 30.05.2023 року про зміну предмета позову.

Разом із тим, у підготовчому засіданні 14.06.2023 року судом постановлено протокольну ухвалу про відкладення підготовчого засідання на 21.06.2023 року.

До початку призначеного підготовчого засідання 21.06.2023 року на адресу суду надійшли письмові пояснення позивача від 20.06.2023 року щодо належного виконання ним вимог договору оренди. Означені пояснення долучені судом до матеріалів справи.

Відповідно до частини 1 статті 177 Господарського процесуального кодексу України завданнями підготовчого провадження є: остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Під час підготовчого засідання судом проведено відповідні дії, які передбачені частиною 2 статті 182 Господарського процесуального кодексу України, а також з`ясовано думку представників учасників справи щодо можливості закриття підготовчого провадження та призначення даної справи до судового розгляду по суті.

Згідно з частиною 2 статті 185 Господарського процесуального кодексу України за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу, зокрема, про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Враховуючи те, що судом з`ясований предмет спору та характер спірних правовідносин, позовні вимоги та склад учасників справи; визначені обставини справи, які підлягають встановленню, та зібрані відповідні докази; вчинені усі дії з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті, суд дійшов висновку про закриття підготовчого провадження у справі та призначення справи до судового розгляду по суті.

Керуючись статтями 181, 182, 185, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд міста Києва

УХВАЛИВ:

1. Закрити підготовче провадження та призначити справу № 910/8646/19 до судового розгляду по суті на 12.07.23 о 16:45 год. Судове засідання відбудеться в приміщенні господарського суду міста Києва за адресою: м. Київ, вул. Б. Хмельницького, 44-В, корпус Б, зал судових засідань № 8.

2. Викликати у судове засідання представників учасників справи, яким необхідно при собі мати документи, що підтверджують їх повноваження відповідно до статті 60 Господарського процесуального кодексу України.

3. Ухвала набирає законної сили 21.06.2023 року та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

4. Вебадреса сторінки на офіційному вебпорталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію по справі, що розглядається - http://ki.arbitr.gov.ua.

Повний текст ухвали складено та підписано 21.06.2023 року.

Суддя В.С. Ломака