ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

12.06.2023м. ДніпроСправа № 904/1043/20
за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "Альянс СК Плюс", м. Дніпро

до боржника Товариства з обмеженою відповідальністю "КС Групп", м. Дніпро

про визнання банкрутом

Суддя Мартинюк С.В.

за участю секретаря судового засідання Ільєнко В.Ю.

Представники:

Від ТОВ "Альянс СК Плюс": Сидоренко Р.В., дов. №б/н від 09.09.2020, представник;

Від АТ КБ "ПРИВАТБАНК": Ювко В.О., дов. №3850-К-Н-О від 17.11.2022, адвокат;

Від ліквідатора: Дикаленко А.В., дов. №339 від 14.05.2021, адвокат;

Від Носова Г.А.: Пільх А.В., ордер серія АЕ №1197682 від 08.05.2023, адвокат;

Інші учасники провадження по справі у судове засідання не з`явились.

ВСТАНОВИВ:

Постановою господарського суду від 26.01.2021 припинено процедуру розпорядження майном Товариства з обмеженою відповідальністю "КС ГРУПП". Визнано ТОВ "КС ГРУПП" банкрутом. Відкрито ліквідаційну процедуру у справі строком на 12 місяців, до 26.01.2022, ліквідатором призначено арбітражного керуючого Чичву Олега Сергійовича.

24.01.2022 до господарського суду від арбітражного керуючого Чичви О.С. надійшло клопотання про продовження ліквідаційної процедури.

Ухвалою господарського суду від 27.01.2022 продовжено строк ліквідаційної процедури Товариства з обмеженою відповідальністю "КС Групп" та повноважень ліквідатора Товариства з обмеженою відповідальністю "КС Групп" арбітражного керуючого Чичви О.С. до 08.02.2022. Цією ж ухвалою судове засідання для розгляду клопотання арбітражного керуючого Чичви О.С. про продовження ліквідаційної процедури призначено на 08.02.2022.

Ухвалою господарського суду від 08.02.2022 продовжено строк ліквідаційної процедури Товариства з обмеженою відповідальністю "КС Групп" та повноважень ліквідатора банкрута арбітражного керуючого Чичви О.С. на 6 місяців до 08.08.2022 року.

Ухвалою господарського суду від 11.02.2022 продовжено строк ліквідаційної процедури Товариства з обмеженою відповідальністю "КС Групп" та повноважень ліквідатора банкрута арбітражного керуючого Чичви О.С. на 3 місяці до 08.12.2022 року.

До господарського суду від арбітражного керуючого Чичви О.С. надійшло клопотання про продовження ліквідаційної процедури на 6 місяців.

Ухвалою господарського суду від 12.12.2022 клопотання арбітражного керуючого Чичви О.С. про продовження ліквідаційної процедури - задоволено частково. Продовжено строк ліквідаційної процедури ТОВ "КС Групп" та повноважень ліквідатора банкрута арбітражного керуючого Чичви О.С. на 3 місяці до 12.03.2023 року. Ліквідатору боржника Чичві О.С. по завершенню строку ліквідаційної процедури подати суду звіт про проведену роботу та ліквідаційний баланс банкрута на затвердження.

10.03.2023 до господарського суду від арбітражного керуючого Чичви О.С. надійшло клопотання про продовження ліквідаційної процедури на 6 місяців.

Ухвалою господарського суду від 13.03.2023 клопотання арбітражного керуючого Чичви О.С. про продовження ліквідаційної процедури - задоволено частково. Продовжено строк ліквідаційної процедури ТОВ "КС Групп" та повноважень ліквідатора банкрута арбітражного керуючого Чичви О.С. на 3 місяці до 13.06.2023 року.

29.03.2023 до суду від АТ КБ "ПриватБанк" надійшла заява про встановлення судом порушення керівником боржника вимог ч.6 ст. 34 Кодексу України з процедур банкрутства, як підстави солідарної відповідальності керівника боржника за незадоволення вимог кредиторів для подальшого звернення кредиторів своїх вимог до керівника боржника.

Ухвалою господарського суду від 13.03.2023 призначено судове засідання на 08.05.2023 для розгляду заяви (вх.№15258/23 від 29.03.2023) АТ КБ "ПриватБанк" про встановлення судом порушення керівником боржника вимог ч.6 ст. 34 Кодексу України з процедур банкрутства, як підстави солідарної відповідальності керівника боржника за незадоволення вимог кредиторів для подальшого звернення кредиторів своїх вимог до керівника боржника.

05.05.2023 до суду від Носова Г.А. надійшли заперечення проти заяви про встановлення судом порушення керівником боржника вимог ч.6 ст. 34 Кодексу України з процедур банкрутства, відповідно до яких Носов Г.А. просив суд відмовити в задоволенні заяви.

08.05.2023 до суду від представника ОСОБА_1 надійшло клопотання про відкладення розгляду справи та ознайомлення з матеріалами справи.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 08.05.2023 судове засідання з розгляду заяви (вх.№15258/23 від 29.03.2023) АТ КБ "ПриватБанк" про встановлення судом порушення керівником боржника вимог ч.6 ст. 34 Кодексу України з процедур банкрутства, як підстави солідарної відповідальності керівника боржника за незадоволення вимог кредиторів для подальшого звернення кредиторів своїх вимог до керівника боржника відкладено на 12.06.2023.

Розглянувши в судовому засіданні 12.06.2023 заяви про встановлення судом порушення керівником боржника вимог ч. 6 ст. 34 Кодексу України з процедур банкрутства, господарський суд зазначає наступне.

У поданій заяві про встановлення судом порушення керівником боржника вимог ч.6 ст. 34 Кодексу України з процедур банкрутства, як підстави солідарної відповідальності керівника боржника за незадоволення вимог кредиторів для подальшого звернення кредиторів своїх вимог до керівника боржника АТ КБ "ПриватБанк" просить суд встановити факт порушення керівником ТОВ "КС ГРУПП" Носовим Геннадієм Анатолійовичем вимог ч. 6 ст. 34 КУзПБ та визнати це порушення підставою солідарної відповідальності за незадоволення вимог кредиторів ТОВ "КС ГРУПП".

Подану заяву АТ КБ "ПриватБанк" обґрунтовує тим, що відповідно до матеріалів справи та аналізу фінансово-господарського стану керівник ТОВ "КС ГРУПП" Носов Г.А. не звернувся до суду із заявою про відкриття провадження у справі, хоча діяльність боржника вже була збитковою та була наявна загроза неплатоспроможності.

В свою чергу у поданих запереченнях на заяву про прокладення солідарної відповідальності ОСОБА_1 зазначає, що обставини не звернення керівника ТОВ "КС ГРУПП" до суду із заявою про відкриття провадження у справі про банкрутство з підстав загрози неплатоспроможності мали місце в 2017 році, тобто в період дії ЗУ "Про відновлення неплатоспроможності боржника або визнання його банкрутом", який втратив чинність 21.10.2019.

Також ОСОБА_1 зазначено, що загроза неплатоспроможності виникла до призначення його на посаду директора, на момент якого, відповідно до вимог ЗУ "Про відновлення неплатоспроможності боржника або визнання його банкрутом", були відсутні положення щодо солідарної відповідності керівника боржника у разі не звернення його до господарського суду із заявою про відкриття провадження у справі про банкрутство у разі загрози неплатоспроможності.

Враховуючи вищевикладене, судом встановлено, що підстави які могли свідчити про існування загрози неплатоспроможності боржника ТОВ "КС ГРУПП" мали місце у 2017-2018 роках включно.

Відповідно до ч. 5 ст. 11 Закону України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом», боржник зобов`язаний звернутися до господарського суду із заявою про порушення справи про банкрутство у разі виникнення таких обставин: задоволення вимог одного або кількох кредиторів призведе до неможливості виконання грошових зобов`язань боржника в повному обсязі перед іншими кредиторами (загроза неплатоспроможності); під час ліквідації боржника не у зв`язку з процедурою банкрутства встановлено неможливість боржника задовольнити вимоги кредиторів у повному обсязі; в інших випадках, передбачених цим Законом.

Відповідно до ч. 6 ст. 34 Кодексу України з процедур банкрутства, боржник зобов`язаний у місячний строк звернутися до господарського суду із заявою про відкриття провадження у справі у разі, якщо задоволення вимог одного або кількох кредиторів призведе до неможливості виконання грошових зобов`язань боржника в повному обсязі перед іншими кредиторами (загроза неплатоспроможності), та в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Якщо керівник боржника допустив порушення цих вимог, він несе солідарну відповідальність за незадоволення вимог кредиторів. Питання порушення керівником боржника зазначених вимог підлягає розгляду господарським судом під час здійснення провадження у справі. У разі виявлення такого порушення про це зазначається в ухвалі господарського суду, що є підставою для подальшого звернення кредиторів своїх вимог до зазначеної особи.

Закон України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом» втратив чинність з введенням в дію 21.10.2019 року Кодексу України з процедур банкрутства. Закон України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом» не містив положень про солідарну відповідальність керівника за не звернення боржника до господарського суду із заявою про відкриття провадження у справі про банкрутство у разі загрози неплатоспроможності.

Водночас, Закон України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом», який також містив умови, за яких боржник був зобов`язаний звернутися до господарського суду із заявою про відкриття провадження у справі (ч. 5 ст. 11 та ст. 95 цього Закону) передбачав, солідарну відповідальність, але за інше порушення - у разі недотримання вимог щодо особливостей застосування процедури банкрутства до боржника, що ліквідується власником згідно з ч. 1 ст. 95 Закон України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом» (ч. 6 ст. 95 цього Закону).

Водночас вказаний закон не містив положень про відповідальність за не звернення боржника до господарського суду із заявою про відкриття провадження у справі у разі загрози неплатоспроможності.

Отже з введенням в дію 21.10.2019 року Кодексу України з процедур банкрутства законодавець як новелу у спеціальному нормативному акті з питань банкрутства запровадив солідарну відповідальність у разі порушення вимоги Кодексу України з процедур банкрутства щодо обов`язку та строку для звернення до господарського суду із заявою про відкриття провадження у справі про банкрутство (зокрема, у разі загрози неплатоспроможності) визначивши суб`єктом цієї відповідальності лише керівника боржника, та встановивши строк для виконання боржником відповідного обов`язку один місяць.

Солідарна відповідальність керівника боржника - це вид спеціальної цивільно-правової відповідальності, відповідно до якої при здійсненні провадження у справі про банкрутство керівник боржника, який не звернувся до господарського суду у місячний термін у разі наявності загрози неплатоспроможності підлягає притягненню до солідарної відповідальності за незадоволення вимог кредиторів відповідно до заяви кредитора, після виявлення такого порушення ухвалою господарського суду. Будь-яких інших підстав притягнення до солідарної відповідальності Кодексом України з процедур банкрутства не передбачено.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 31.03.2021 року у справі №910/3191/20.

Закон України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом» і Кодексу України з процедур банкрутства визначають загрозу неплатоспроможності якщо задоволення вимог одного або кількох кредиторів призведе до неможливості виконання грошових зобов`язань божника в повному обсязі перед іншими кредиторами.

Загроза неплатоспроможності, відповідно до Кодексу України з процедур банкрутства, настає у разі - якщо задоволення вимог одного або кількох кредиторів призведе до неможливості виконання грошових зобов`язань боржника в повному обсязі перед іншими кредиторами.

Отже умовами/складовими для встановлення щодо боржника такого складного за своїм змістом юридичного факту як загроза неплатоспроможності боржника є одночасна (зокрема, протягом місячного періоду, визначеного ч. 6 ст. 34 Кодексу України з процедур банкрутства) наявність, в свою чергу, таких юридичних фактів: (1) існування у боржника щонайменше перед двома кредиторами зобов`язань, строк виконання яких настав та визначається за правилами закону, що регулює відповідні правовідносини (купівлі-продажу, поставки, підряду, позики, бюджетні та податкові тощо); (2) розмір всіх активів боржника є меншим, ніж сумарний розмір зобов`язань перед всіма кредиторами боржника, строк виконання яких настав за правилами закону, що регулює відповідні правовідносини (купівлі-продажу, поставки, підряду, позики, бюджетні та податкові тощо), тобто такий майновий стан боржника за всіма його показниками (основними фондами, дебіторською заборгованістю, строк виконання зобов`язань щодо якої настав, тощо), який за оцінкою сукупної вартості всіх активів Боржника очевидно не здатний забезпечити задоволення вимог виконання зобов`язань перед всіма кредиторами, строк виконання яких настав, ні у добровільному, ні у передбаченому законом примусовому порядку.

При цьому, з огляду на положення ч. 6 ст. 39 КУзПБ (згідно з якими однією із підстав для відмови господарським судом у відкритті провадження у справі є наявність за вимогами кредитора спору про право, який підлягає вирішенню у порядку позовного провадження) для існування загрози неплатоспроможності боржника, за відсутності між ним і кредитором спору про право, цей Закон не вимагає безспірності вимог кредиторів до боржника, тобто не вимагає прийняття судового рішення та/або видачу виконавчого документа щодо вимог кредитора до боржника, які (вимоги) стали підставою для звернення із заявою про відкриття провадження у справі про банкрутство.

Обчислення визначеного абз. 1 ч. 6 ст. 34 КУзПБ місячного строку для обов`язку боржника звернутись із заявою про відкриття провадження у справі у разі загрози неплатоспроможності починається з того моменту, коли за правилами закону, що регулює відповідні правовідносини між кредитором (кредиторами) та боржником (купівлі-продажу, поставки, підряду, позики, бюджетні та податкові тощо), одночасно має місце факт настання строку виконання боржником зобов`язань щонайменше перед двома його кредиторами (1) разом із фактом перевищення в той самий момент (звітний період) сумарного розміру цих зобов`язань над розміром всіх активів боржника (2), які в сукупності і свідчать про ознаки загрози неплатоспроможності боржника.

Наведений висновок узгоджується з правовою позицією Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 15.06.2021 року у справі № 910/2971/20.

Відповідно до ч. 5 ст. 11 Закону України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом» боржник був зобов`язаний звернутися до господарського суду із заявою про порушення справи про банкрутство у разі загрози неплатоспроможності.

В свою чергу Верховний Суд у Постанові від 09.06.2022 по справі №904/76/21 зазначив наступне.

Притягнення керівників, засновників (учасників, акціонерів) боржника, інших осіб боржника до солідарної та субсидіарної відповідальності є винятковим механізмом відновлення порушених прав кредиторів. Істотна та явна диспропорція між зобов`язаннями та активами по суті неплатоспроможного боржника та непоінформованість про це кредиторів цілком очевидно порушують права останніх. У зв`язку з цим для захисту майнових інтересів кредиторів боржника запроваджено правове регулювання своєчасного інформування керівником юридичної особи його кредиторів про неплатоспроможність (недостатність майна) боржника.

Солідарна відповідальність керівника боржника - це вид спеціальної цивільно-правової відповідальності, притягненню до якої при здійсненні провадження у справі про банкрутство підлягає керівник боржника, який не звернувся до господарського суду у місячний термін у разі наявності загрози неплатоспроможності, за незадоволення вимог кредиторів на підставі заяви кредитора після зазначення про виявлення такого порушення в ухвалі господарського суду.

Сутність солідарної відповідальності полягає у залученні керівника боржника - юридичної особи щодо якої здійснюється провадження у справі про банкрутство, до солідарного обов`язку з виконання грошових зобов`язань боржника як правового механізму захисту та відновлення прав кредиторів, які будучи своєчасно необізнаними з його вини про стан неплатоспроможності боржника, а саме про суттєву диспропорцію між обсягом зобов`язань боржника і розміром його активів, вступили з ним у правовідносини (хоча могли б не вступати) внаслідок чого позбавлені можливості задовольнити наявні в них вимоги до боржника.

Тлумачення змісту частини шостої статті 34 КУзПБ свідчить, що суб`єктом солідарної відповідальності є виключно керівник боржника, в тому числі колишній керівник, оскільки наведена норма не містить жодних обмежень покладення такої відповідальності на керівника боржника, повноваження якого на час відкриття/здійснення провадження у справі про банкрутство припинились.

Щодо підстав, предмету доказування при вирішенні питання покладення на керівника боржника солідарної відповідальності у справі про банкрутство, умов необхідних для її покладення на керівника боржника

Підставами покладення солідарної відповідальності на керівника боржника відповідно до абзацу першого частини шостої статті 34 КУзПБ є порушення керівником боржника визначеного абзацом першим цієї частини статті обов`язку та строку звернення до господарського суду із заявою про відкриття провадження у справі про банкрутство, факт чого за абзацом другим частини цієї статті встановлюється судом, який здійснює провадження у справі про банкрутство.

До предмету доказування при вирішенні питання наявності підстав для покладення на керівника боржника солідарної відповідальності у справі про банкрутство, належить встановлення таких обставин:

- виникнення обставин, визначених абзацом першим частини шостої статті 34 КУЗПБ щодо загрози неплатоспроможності боржника;

- моменту виникнення загрози неплатоспроможності боржника;

- факту неподання керівником боржника до суду заяви про відкриття провадження у справі про банкрутство боржника в місячний строк з дня виникнення такого обов`язку;

- обсягу грошових зобов`язань боржника, на момент виникнення загрози неплатоспроможності боржника.

Для покладення солідарної відповідальності на керівника боржника необхідним є доведення заявником та встановлення судом сукупності таких умов - юридичних фактів:

- порушення визначеного абзацом першим частини шостої статті 34 КУзПБ місячного строку на звернення до суду із заявою про відкриття провадження у справі про банкрутство;

- наявності у боржника протягом цього строку та/або більше ознак загрози неплатоспроможності.

Обов`язок керівника щодо звернення до суду із заявою про банкрутство виникає у момент, коли добросовісний та сумлінний керівник, який перебуває у подібних обставинах, у рамках стандартної управлінської практики, враховуючи масштаб діяльності боржника, мав об`єктивно визначити наявність факту загрози неплатоспроможності останнього.

Бездіяльність керівника, який ухиляється від виконання покладеного на нього КУзПБ обов`язку щодо подання заяви боржника про власне банкрутство, є протиправною, винною, спричинює майнові втрати кредиторів і публічно-правових утворень, порушує як приватні інтереси суб`єктів цивільних правовідносин так і публічні інтереси держави.

Частиною шостою статті 34 КУзПБ закріплено презумпцію вини керівника боржника у недотриманні ним обов`язку визначеного абзацом першим цієї норми, адже положення абзацу першого цієї норми визначають імперативним обов`язок керівника боржника зі звернення до суду із заявою про відкриття провадження у справі про банкрутство.

Наведена презумпція є спростовною, оскільки передбачає можливість керівнику боржника, на якого покладено тягар доведення відповідних обставин, довести відсутність причинного зв`язку між неможливістю задоволення вимог кредиторів і невиконанням ним обов`язку, визначеного абзацом першим частини шостої статті 34 КУзПБ, щодо звернення до суду із заявою про відкриття провадження у справі про банкрутство.

Тлумачення норм статей 13, 92 ЦК України у взаємозв`язку з положеннями статті 34 КУзПБ свідчить, що керівник боржника зобов`язаний діяти добросовісно, розумно не лише по відношенню до юридичної особи, а й щодо кредиторів та враховуючи права та законні інтереси останніх, зокрема, повинен своєчасно їх інформувати про стан неплатоспроможності боржника, сприяти їм в отриманні такої інформації, що має вплив на прийняття ними рішень щодо порядку взаємодії з боржником.

Невиконання керівником вимог абзацу першого частини шостої статті 34 КУзПБ щодо звернення до суду в місячний строк за наявності визначених цією нормою підстав із заявою про відкриття провадження у справі про банкрутство боржника свідчить по суті про недобросовісне приховування ним від кредиторів інформації щодо незадовільного майнового становища боржника.

Така поведінка керівника боржника має наслідком нерозумне та недобросовісне прийняття неплатоспроможним боржником додаткових боргових зобов`язань за умов, коли не можуть бути виконані існуючі, свідому неможливість задоволення боржником вимог нових кредиторів від яких були приховані дійсні факти, і як наслідок виникнення збитків в цих кредиторів введених в оману щодо стану платоспроможності боржника.

Керівник боржника як особа, яка притягується до солідарної відповідальності спростовуючи названу презумпцію має право довести добросовісність, розумність своїх дій у недотримані вимог абзацу першого частини шостої статті 34 КУзПБ.

Якщо керівник боржника доведе, що виникнення обставин визначених абзацом першим частини шостої статті 34 КУзПБ не свідчило про стан загрози неплатоспроможності тобто об`єктивне банкрутство (критичний момент з настанням якого боржник через зниження вартості чистих активів став нездатним у повному обсязі задовольнити вимоги кредиторів, у тому числі і щодо сплати обов`язкових платежів), і він незважаючи на тимчасові фінансові ускладнення добросовісно розраховував на їх подолання в розумний строк, доклав залежних від себе максимальних зусиль для досягнення такого результату то такий керівник з урахуванням загальноправових принципів юридичної відповідальності може бути звільненим від солідарної відповідальності.

Для цілей вирішення питання покладення солідарної відповідальності на керівника суттєве значення має встановлення моменту з якого виникає в керівника боржника визначений абзацом першим частини шостої статті 34 КУзПБ обов`язок зі звернення до суду із заявою про відкриття провадження у справі про банкрутство боржника з огляду на наявну загрозу неплатоспроможності, враховуючи, що момент виникнення такого обов`язку в кожному конкретному випадку визначається моментом усвідомлення керівником критичності ситуації, що склалася, яка очевидно свідчить про неможливість продовження нормального режиму господарювання без негативних наслідків для боржника та його кредиторів.

Щодо загрози неплатоспроможності боржника, її встановлення, моменту з якого обчислюється строк на звернення до суду із заявою про відкриття провадження у справі про банкрутство, доказів підтвердження факту перевищення розміру грошових зобов`язань боржника перед кредиторами; судового контролю при перевірці наявності ознак загрози неплатоспроможності боржника

Обов`язок керівника боржника зі зверненням до суду із заявою про відкриття провадження у справі про банкрутство за наявності умов визначених абзацом першим частини шостої статті 34 КУзПБ виникає в момент, коли керівник, добросовісність та розумність дій якого презюмується, в силу норм статті 92 ЦК України, усвідомлював та мав можливість об`єктивно визначити наявність загрози неплатоспроможності боржника, неможливість продовження нормального режиму господарювання боржника без негативних наслідків для останнього та його кредиторів.

Під час вирішення питання покладення на керівника боржника солідарної відповідальності необхідно враховувати, зокрема, режим, специфіку, характер діяльності боржника, обставини за яких виникли фінансові ускладнення його діяльності (чи мали такі обставини короткочасний характер) тощо, оскільки не будь-які ускладнення в господарській діяльності боржника є безумовною підставою для звернення до суду керівника боржника із заявою про відкриття провадження у справі про банкрутство.

Умовами для встановлення щодо боржника факту загрози неплатоспроможності є одночасна наявність таких юридичних фактів:

- існування у боржника щонайменше перед двома кредиторами грошових зобов`язань, строк виконання яких настав та визначається за правилами закону, що регулює відповідні правовідносини (купівлі-продажу, поставки, підряду, позики, бюджетні та податкові тощо);

- розмір всіх активів боржника є меншим, ніж сумарний розмір грошових зобов`язань перед всіма кредиторами боржника, строк виконання яких настав за правилами закону, що регулює відповідні правовідносини (купівлі-продажу, поставки, підряду, позики, бюджетні та податкові тощо). Тобто такий майновий стан боржника за всіма його показниками (основними фондами, дебіторською заборгованістю, строк виконання зобов`язань щодо якої настав, тощо), який за оцінкою сукупної вартості всіх його активів очевидно не здатний забезпечити задоволення вимог виконання зобов`язань перед всіма кредиторами, строк виконання яких настав, ні у добровільному, ні у передбаченому законом примусовому порядку.

Обчислення визначеного абзацом першим частини шостої статті 34 КУзПБ місячного строку реалізації обов`язку боржника звернутись до суду із заявою про відкриття провадження у справі у разі загрози неплатоспроможності починається з того моменту, коли за правилами закону, що регулює відповідні правовідносини між кредитором (кредиторами) та боржником (купівлі-продажу, поставки, підряду, позики, бюджетні та податкові тощо), одночасно має місце: 1) факт настання строку виконання боржником грошових зобов`язань щонайменше перед двома його кредиторами разом із 2) фактом перевищення в той самий момент (звітний період) сумарного розміру цих зобов`язань над розміром всіх активів боржника, які в сукупності і свідчать про ознаки загрози неплатоспроможності боржника.

Розгляд судом питання наявності/відсутності порушення керівником боржника імперативних вимог визначених абзацом першим частини шостої статті 34 КУзПБ є обов`язком суду, а тому суд повинен займати активну процесуальну позицію, в тому числі, і при перевірці наявності ознак загрози неплатоспроможності боржника як необхідної умови для застосування до керівника боржника відповідальності визначеної частиною шостою статті 34 КУзПБ, яка має полягати в повному, всебічному та об`єктивному з`ясуванні обставин, які стосуються таких ознак.

Суд, з урахуванням положень частини десятої статті 39, частини третьої статті 44 КУзПБ, з метою дослідження та встановлення обставин загрози неплатоспроможності боржника, як однієї із умов для солідарної відповідальності керівника боржника, може зобов`язати боржника або кредитора провести аудит боржника та/або розпорядника майна надати відомості за результатами аналізу фінансово-господарського стану, інвестиційної та іншої діяльності боржника та перевірки щодо доведення до банкрутства, приховування стійкої фінансової неспроможності тощо.

В свою чергу строк виконання зобов`язань ТОВ "КС ГРУПП" настав:

- ТОВ "Альянс СК" - 22.09.2017;

- ТОВ "Компанія з управлінням активами Фінансовий капітал" - 19.05.2017;

- ПрАТ "Фортуна" - 06.07.2018;

- АТ КБ "ПриватБанк" - 25.02.2017 та 21.03.2017.

Проте, 24.02.2020 до Господарського суду Дніпропетровської області із заявою про відкриття провадження у справі про банкрутство ТОВ "КС Групп" звернулось ТОВ "Альянс СК Плюс".

Вищевказана обставина свідчить про те, що керівник ТОВ "КС ГРУПП" Носов Г.А. не звернувся до господарського суду із заявою про відкриття провадження у справі про банкрутство протягом встановленого строку, а тому несе солідарну відповідальність за незадоволення вимог кредиторів.

Враховуючи викладене, господарський суд задовольняє заяву АТ КБ "ПриватБанк" про покладення солідарної відповідальності на керівника ТОВ "КС ГРУПП" Носова Геннадія Анатолійовича.

Керуючись ст.ст. 234-235 Господарського процесуального кодексу України, ст.ст. 1, 34, 39 Кодексу України з процедур банкрутства, суд -

УХВАЛИВ:

Заяву Акціонерного товариства Комерційний банк "ПриватБанк" про встановлення судом порушення керівником боржника вимог ч.6 ст. 34 Кодексу України з процедур банкрутства, як підстави солідарної відповідальності керівника боржника за незадоволення вимог кредиторів для подальшого звернення кредиторів своїх вимог до керівника боржника - задовольнити.

Встановити порушення керівником Товариства з обмеженою відповідальністю "КС ГРУПП" (49041, м. Дніпро, пр. Праці, буд. 2-Т; ідентифікаційний код юридичної особи 36054349) ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) вимог частини 6 стаття 34 Кодексу України з процедур банкрутства.

Визнати порушення вимог частини 6 стаття 34 Кодексу України з процедур банкрутства ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) підставою солідарної відповідальності ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) за незадоволення вимог кредиторів Товариства з обмеженою відповідальністю "КС ГРУПП" (49041, м. Дніпро, пр. Праці, буд. 2-Т; ідентифікаційний код юридичної особи 36054349) у справі №904/1043/20 для подальшого звернення кредиторів Товариства з обмеженою відповідальністю "КС ГРУПП" (49041, м. Дніпро, пр. Праці, буд. 2-Т; ідентифікаційний код юридичної особи 36054349) своїх грошових вимог до ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 ).

Ухвала набирає законної сили 12.06.2023 та може бути оскаржена в порядку та строки, передбачені статтями 256, 257 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст ухвали складено 19.06.2023.

Суддя С.В. Мартинюк