ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

"14" червня 2023 р. м. Київ Справа № 911/2509/22

Господарський суд Київської області у складі судді Колесника Р.М., без виклику (повідомлення) учасників справи, розглянувши заяву представника Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Клубний будинок «Олімпія» про відвід судді Горбасенка П.В. від розгляду справи № 911/2509/22 за позовом

Товариства з обмеженою відповідальністю «Асап-Мед» (03083, місто Київ, пр. Науки, будинок 96, кімната 56, код: 44147060)

до

Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Клубний будинок «Олімпія» (08137, Київська обл., Києво-Святошинський р-н, село Софіївська Борщагівка(з), вул. Амосова академіка, будинок 12, код: 44047268)

про зобов`язання вчинити певні дії та стягнення 25772,00 гривень,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Господарського суду Київської області перебуває справа № 911/2509/22 (суддя Горбасенко П.В.) за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Асап-Мед» до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Клубний будинок «Олімпія» про зобов`язання вчинити певні дії та стягнення 25772,00 гривень.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 19.05.2023, із занесенням до протоколу судового засідання, підготовче провадження у справі закрито та призначено справу до судового розгляду по суті на 16.06.2023.

На адресу суду 12.06.2023 від представника Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Клубний будинок «Олімпія» надійшла заява про відвід судді Горбасенка П.В. від розгляду справи № 911/2509/22.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 13.06.2023 у справі № 911/2509/22, з мотивів необґрунтованості заявленого відводу, заяву представника Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Клубний будинок «Олімпія» про відвід судді Горбасенка П.В. від розгляду справи № 911/2509/22 передано до аналітично-статистичного відділу для визначення складу суду для вирішення питання про відвід судді.

У відповідності до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 13.06.2023 заяву представника Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Клубний будинок «Олімпія» передано на розгляд судді Колесника Р.М.

Розглянувши подану представником Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Клубний будинок «Олімпія» заяву про відвід судді Горбасенка П.В. від розгляду справи № 911/2509/22, суд дійшов наступних висновків.

У відповідності до ст. 35 Господарського процесуального кодексу України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді (ч. 1). Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 36 цього Кодексу (ч. 2). До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя (ч. 3). Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу (ч. 4).

Відповідно до частини 2 статті 38 Господарського процесуального кодексу України з підстав, зазначених у статтях 35, 36 і 37 цього Кодексу, судді, секретарю судового засідання, експерту, спеціалісту, перекладачу може бути заявлено відвід учасниками справи.

Відвід - це процесуальний інститут, що містить умови, за яких особа не може брати участь у конкретній справі. Підстави відводу судді - це обставини, за наявності яких суддя не може брати участі в розгляді конкретної справи. Ці обставини можуть бути суб`єктивного характеру і стосуватися особистих зв`язків судді з особами, які беруть участь у справі, або його особистої поведінки щодо розгляду справи, чи об`єктивного характеру і стосуватися процесуального статусу судді у справі, яка розглядалася раніше.

Господарський процесуальний кодекс України не встановлює вичерпного переліку обставин, які можуть викликати сумнів у неупередженості судді, однак зазначається, що такі підстави повинні бути обґрунтовані особою, яка ініціює питання про відвід судді.

З аналізу процесуального законодавства слідує, що не є підставами для відводу суддів заяви, які містять лише припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними і допустимими доказами.

Заява про відвід судді Горбасенка П.В. від розгляду справи, із посиланням на п. 5 ч. 1 ст. 35 Господарського процесуального кодексу України, мотивована заявником тим, що суддею Горбасенко П.В. у судовому засіданні, яке проведено 14.04.2023, в порушення ст. 80, 165 та 166 Господарського процесуального кодексу України долучено до матеріалів справи відповідь на відзив позивача та інші докази.

Крім того, заявник вказує, що суддею відхилено клопотання відповідача про залишення позову без розгляду та про зупинення провадження у справі не видаляючись до нарадчої кімнати та, станом на дату подання заяви про відвід, відповідні ухвали відсутні в ЄДРСР, що унеможливлює їх оскарження відповідачем в апеляційному порядку.

Наведені вище обставини, на переконання заявника, викликають сумніви в об`єктивності судді Горбасенка П.В. під час розгляду справи.

Частиною 3 статті 38 Господарського процесуального кодексу України унормовано, що відвід повинен бути вмотивованим.

Господарський процесуальний кодекс України не встановлює вичерпного переліку обставин, які свідчать про необ`єктивність судді, однак зазначається, що такі підстави повинні бути обґрунтовані особою, яка ініціює питання про відвід судді.

Не є підставами для відводу суддів заяви, які містять лише припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними і допустимими доказами, а також обставини, пов`язані з прийняттям суддею будь-яких рішень з процесуальних питань.

Суд звертає увагу заявника на те, що згідно частини 1 статті 232 Господарського процесуального кодексу України судовими рішеннями є, зокрема, ухвали.

Відповідно до частини 2 статті 232 Господарського процесуального кодексу України процедурні питання, пов`язані з рухом справи в суді першої інстанції, клопотання та заяви осіб, які беруть участь у справі, питання про відкладення розгляду справи, оголошення перерви, зупинення або закриття провадження у справі, залишення заяви без розгляду, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом, вирішуються судом шляхом постановлення ухвал.

Статтею 233 Господарського процесуального кодексу України визначено порядок ухвалення судових рішень.

Так, частинами 4, 5 статті 233 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що ухвали суду, які оформлюються окремим документом, постановляються в нарадчій кімнаті, інші ухвали суд може постановити, не виходячи до нарадчої кімнати. Ухвали суду, постановлені окремим документом, підписуються суддею (суддями) і приєднуються до справи. Ухвали, постановлені судом, не виходячи до нарадчої кімнати, заносяться до протоколу судового засідання.

Із зазначеної норми вбачається процесуальна можливість суду постановляти ухвали як у вигляді окремого документа, так і у вигляді занесення відомостей до протоколу судового засідання (про що також зазначено у пункті 7 частини 2 статті 223 Господарського процесуального кодексу України).

Слід зазначити, що положення Господарського процесуального кодексу України не містять виключного переліку питань, які вирішуються судом шляхом постановлення ухвал у вигляді занесення відомостей до протоколу судового засідання, чи у вигляді окремого документа.

Також положення Господарського процесуального кодексу України не містять вимог до змісту ухвал суду постановлених у вигляді занесення відомостей до протоколу судового засідання.

Натомість нормами Господарського процесуального кодексу України, а саме, статтею 234, визначено вимоги до змісту ухвали суду, що викладається окремим документом.

Відповідно до зазначеної норми Господарського процесуального кодексу України ухвала, що викладається окремим документом, складається з: 1) вступної частини із зазначенням: а) дати і місця її постановлення; б) найменування суду, прізвища та ініціалів судді (суддів); в) імен (найменувань) учасників справи; 2) описової частини із зазначенням суті клопотання та імені (найменування) особи, яка його заявила, чи іншого питання, що вирішується ухвалою; 3) мотивувальної частини із зазначенням мотивів, з яких суд дійшов висновків, і закону, яким керувався суд, постановляючи ухвалу; 4) резолютивної частини із зазначенням: а) висновків суду; б) строку і порядку набрання ухвалою законної сили та її оскарження. Ухвала, постановлена відповідно до статей 351 та 356 цього Кодексу, повинна відповідати вимогам, що містяться у зазначених статтях.

Таким чином, враховуючи приписи статті 234 Господарського процесуального кодексу України та відсутність у процесуальному законі виключного переліку питань, які вирішуються судом шляхом постановлення ухвал у вигляді занесення відомостей до протоколу судового засідання, чи у вигляді окремого документа, суду у кожному конкретному випадку при вирішенні питання форми постановлення ухвали слід враховувати ті норми процесуального кодексу, що регулюють наслідки розгляду певного процедурного питання, клопотання, заяви тощо.

Тобто, якщо приписами Господарського процесуального кодексу України передбачено вимоги та висновки, які повинні міститись в ухвалі суду, за наслідками розгляду певного процедурного питання, клопотання, заяви, то у такому випадку суду слід постановляти ухвалу у вигляді окремого документа.

Крім того, суду при вирішенні питання форми постановлення ухвали слід враховувати, чи може бути оскаржена окремо від рішення суду в апеляційному порядку ухвала суду, у розумінні приписів статті 255 Господарського процесуального кодексу України, за наслідками розгляду певного процедурного питання, клопотання, заяви.

У разі ж можливості оскарження ухвали суду в апеляційному порядку окремо від рішення суду, така ухвала суду повинна постановлятись у вигляді окремого документа.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 13.10.2020 у справі № 902/909/19.

Втім, ухвали суду про відмову у залишені позову без розгляду або про відмову у зупиненні провадження у справі, в силу вимог статті 255 Господарського процесуального кодексу України, не можуть бути оскаржені в апеляційному порядку окремо від рішення суду.

Таким чином, постановляючи ухвали про відмову у залишені позову без розгляду та про відмову у зупиненні провадження у справі, у вигляді занесення відомостей до протоколу судового засідання, суд діяв у відповідності до вимог та норм чинного Господарського процесуального кодексу України, використовуючи надане суду процесуальним законом право прийняття судового рішення у відповідній формі.

Суд зауважує, що вчинення судом певних процесуальних дій, постановлення судом певних ухвал, в тому числі і без виходу до нарадчої кімнати, а також долучення до матеріалів справи додаткових доказів, що подані сторонами в перебігу розгляду справи, не може свідчити про існування упередженості або необ`єктивності судді у розгляді відповідної справи та бути підставою для відводу, а у випадку незгоди учасника справи з постановленими суддею процесуальними рішеннями останній не позбавлений права на оскарження відповідного судового рішення у встановленому законом порядку.

На переконання суду наведені у заяві мотиви, які на думку заявника є підставами для відводу судді Горбасенко П.В., зокрема долучення до матеріалів справи заяв по суті та додаткових доказів наданих сторонами в перебігу розгляду справи, а також постановлення ухвал, без їх оформлення окремим документом, фактично зводяться до незгоди сторони з процесуальним рішенням суді у іншій справі, що в силу вимог ч. 4 ст. 35 Господарського процесуального кодексу України не є підставою для відводу судді від розгляду справи.

Отже, з огляду на недоведеність заявником існування обставин, які викликають сумнів в об`єктивності та неупередженості судді та враховуючи, що наведені заявником аргументи у заяві про відвід, в силу приписів ст. 35 Господарського процесуального кодексу України, підставами для відводу судді бути не можуть, то за висновком суду у задоволенні заяви представника Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Клубний будинок «Олімпія» про відвід судді Горбасенка П.В. від розгляду справи № 911/2509/22 має бути відмовлено.

Керуючись ст.ст. 35, 36, 39, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви представника Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Клубний будинок «Олімпія» про відвід судді Горбасенка П.В. від розгляду справи № 911/2509/22 відмовити.

Ухвала складена та підписана 14.06.2023, набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню окремо від рішення суду не підлягає.

Суддя Р.М. Колесник