ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 червня 2023 року

м. Київ

cправа № 910/2349/22

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Жукова С.В. - головуючого, Картере В.І., Огородніка К.М.

за участі секретаря: Купрейчук С.П.,

за участі представників судового засідання відповідно протоколу судового засідання від 14.06.2023

розглянувши у відкритому судовому засіданні касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "ЖЕК-ПМ"

на рішення Господарського суду міста Києва від 31.08.2022

та постанову Північного апеляційного господарського суду від 13.04.2023

у справі

за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "ПМ-Б"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "ЖЕК-ПМ"

про зобов`язання вчинити дії,-

ВСТАНОВИВ:

Обставини справи, встановлені судом першої інстанції та перевірені судом апеляційної інстанції

1. Рішенням установчих зборів, затверджених протоколом №1 від 23.07.2021 було створено Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "ПМ-Б" (Далі - ОСББ "ПМ-Б", позивач).

2. Згідно з випискою з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань 08.09.2021 було внесено запис в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань про створення Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "ПМ-Б", місцезнаходження: м.Київ, вул.Вишгородська, будинок 45-Б/1, керівник Філіп`єв Андрій Васильович, ідентифікаційний код НОМЕР_1 .

3. Рішенням загальних зборів ОСББ "ПМ-Б", яке оформлено протоколом №30/09 від 16.10.2021, було вирішено, зокрема, що управління (утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території) ОСББ "ПМ-Б" здійснюється шляхом самозабезпечення через статутні органи ОСББ "ПМ-Б" та прийнято рішення про припинення правовідносин із обслуговуючою компанією Товариством з обмеженою відповідальністю "ЖЕК-ПМ" (Далі - ТОВ "ЖЕК-ПМ", відповідач), .

4. Листом за вих. №1/09/21 від 23.09.2021 позивач повідомив ТОВ "ЖЕК-ПМ" про створення ОСББ та звернувся до відповідача з пропозицією співпраці та проханням на підставі ст. ст. 6, 21 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" надати примірник технічної та іншої, передбаченої законом документації на будинок: секція Б1, Б2, Б3, Б4 по вул. Вишгородській, 45 у м. Києві, а також надати документ, на підставі якого будинок було прийнято в експлуатацію, технічний паспорт і план інженерних мереж. Відповіді на зазначений лист відповідачем не надано.

5. Позивач звернувся з листом до Подільської районної в м. Києві державної адміністрації, в якому просив сприяти у врегулюванні ситуації, яка склалася з ТОВ «ЖЕК-ПМ» в частині виконання останнім зобов`язань з передачі об`єкту, що перебував на обслуговуванні - секцій Б1, Б2, Б3, Б4 по вул.Вишгородській, буд. 45.

6. В свою чергу, Подільська районна в місті Києві державна адміністрація листом повідомила директора ТОВ «ЖЕК ПМ» про обов`язок передання документації постійного зберігання, зазначеної у п. 1.2 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Держжитлокомунгосп України від 17.05.2005 № 76, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 25.08.2005 №927/11207 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку. Однак, відповідач не відреагував на зазначений лист.

7. У лютому 2022 року ОСББ "ПМ-Б" звернулося до Господарського суду міста Києва з позовною заявою до ТОВ "ЖЕК-ПМ", в якій просило (з урахуванням заяви про зміну предмета позову від 14.04.2021) зобов`язати відповідача передати позивачу документи на багатоквартирний будинок секція Б1, Б2, Б3, Б4 по вул. Вишгородській, 45 у м. Києві.

8. В обґрунтування позовних вимог позивач вказав, що відповідач всупереч вимогам ст.ст. 6, 21 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" не надав примірник технічної та іншої, передбаченої законом документації на будинок: секція Б1, Б2, Б3, Б4 по вул. Вишгородській, 45 у м. Києві, а також не надав документ, на підставі якого будинок було прийнято в експлуатацію, технічний паспорт і план інженерних мереж, у зв`язку з чим, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Короткий зміст та мотиви судів першої та апеляційної інстанцій

9. Рішенням Господарського суду міста Києва від 31.08.2022 у справі № 910/2349/22, яке залишено без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 13.04.2023, позовні вимоги задоволено повністю.

Зобов`язано Товариство з обмеженою відповідальністю "ЖЕК-ПМ" передати Об`єднанню співвласників багатоквартирного будинку "ПМ-Б" документи на багатоквартирний будинок секція Б1, Б2, Б3, Б4 по вул. Вишгородській, 45 у м. Києві, а саме: технічний паспорт на квартирний (багатоповерхневий) житловий будинок; проектно-кошторисну документацію зі схемами влаштування внутрішньобудинкових мереж водопостачання, каналізації, центрального опалення, тепло-, газо-, електропостачання, тощо; акти державної комісії про приймання жилого будинку в експлуатацію; паспорти котельного господарства, котлові книги, паспорти ліфтового господарства), у тому числі документи щодо технічного стану об`єкта, а саме: план земельної ділянки з усіма будинками та спорудами, що на ній розташовані; паспорт об`єкта та земельної ділянки; проектно-кошторисну документацію та виконавчі креслення на кожний будинок та споруду об`єкта; акт технічного стану об`єкта на момент приймання-передачі; схеми внутрішньобудинкових мереж централізованого постачання холодної та гарячої води, водовідведення, газо- та електропостачання, централізованого опалення тощо; виконавчі креслення контурів заземлення (для споруд, які мають заземлення); кошториси, описи робіт з поточного та капітального ремонту; акти технічного огляду; журнали заявок мешканців об`єкта; протоколи виміру опору ізоляції електромереж; протоколи огляду системи вентиляції; документи щодо бухгалтерського обліку та передбаченої законодавством звітності за об`єктом; документи щодо обліку мешканців об`єкта, а також власників, співвласників окремих приміщень об`єкта, які у ньому не мешкають; документи щодо правовідносин попереднього балансоутримувача чи особи, що здійснювала управління будинком з юридичними або фізичними особами у сфері надання та оплати житлово-комунальних послуг, найму, оренди та користування приміщеннями об`єкта; документи щодо планових заходів за попередній та на поточний роки, необхідних для утримання об`єкта відповідно до вимог нормативів, норм, стандартів, порядків правил та для збереження належного технічного стану будівельних елементів, конструкцій та мереж об`єкта.

Стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю "ЖЕК-ПМ" на користь Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "ПМ-Б" 2 481,00 грн - витрат по сплаті судового збору.

9.1. Судові рішення мотивовані тим, що наявними в матеріалах справи доказами підтверджуються звернення позивача та Подільської районної в м. Києві державної адміністрації до відповідача із вимогами передати усю необхідну документацію, тому відповідно до ст. 6 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», відтак у відповідача, як управителя будинком до моменту створення ОСББ, розташованого за адресою: по вул. Вишгородській, 45 у м. Києві, після державної реєстрації ОСББ, яка відбулась 08.09.2021, виник обов`язок в установлений законом строк передати об`єднанню всю технічну та іншу документацію на будинок.

Короткий зміст вимог касаційної скарги

10. До Верховного Суду від Товариства з обмеженою відповідальністю "ЖЕК-ПМ" (далі в тексті - Скаржник) надійшла касаційна скарга у якій Скаржник просить суд скасувати постанову Північного апеляційного господарського суду від 13.04.2023 та рішення Господарського суду міста Києва від 31.08.2022 у справі № 910/2349/22 з направленням справи на новий розгляд до господарського суду міста Києва.

10.1. Скаржник переконує, що Скаржник зазначає, що при ухваленні оскаржуваних рішень було: Долучено судом апеляційної інстанції нові докази у справі без наведення обґрунтувань щодо поновлення строків на подання новий доказів; необґрунтовано відмовлено судом апеляційної інстанції у задоволенні клопотання про зупинення провадження у справі; розглянуто судом апеляційної інстанції справу всупереч вимогам ст. 3 Конституції України та всупереч висновкам Верховного Суду, які викладені у постанові від 21.03.2023 по справі № 640/4642/21.

Узагальнений виклад позиції інших учасників у справі

11. Позивачем подано відзив на касаційну скаргу з проханням залишити її без задоволення, а оскаржувані рішення судів першої та апеляційної інстанції залишити без змін.

Провадження у Верховному Суді

12. Автоматизованою системою документообігу суду для розгляду касаційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "ЖЕК-ПМ" по справі № 910/2349/22 визначено колегію суддів у складі: Жукова С.В. - головуючого, Картере В.І., Огородніка К.М. що підтверджується протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 19.04.2023.

13. Ухвалою Верховного Суду від 15.05.2023 року, серед іншого, відкрито касаційне провадження за касаційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "ЖЕК-ПМ", яка подана на рішення Господарського суду міста Києва від 31.08.2022 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 13.04.2023 по справі № 910/2349/22.

Призначено до розгляду касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "ЖЕК-ПМ" на 14 червня 2023 року о 12:45 год. у відкритому судовому засіданні у приміщенні Касаційного господарського суду за адресою: м. Київ, вул. О. Копиленка, 6, в залі судових засідань №330.

ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ

14. Заслухавши суддю-доповідача, представників сторін, дослідивши наведені у касаційній скарзі доводи та заперечення проти них, перевіривши матеріали справи, Верховний Суд вважає, що касаційну скаргу слід залишити без задоволення, оскаржувані судові рішення попередніх судових інстанцій залишити без змін, виходячи з такого.

15. Відповідно статті 300 ГПК України, переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права.

Суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази.

У суді касаційної інстанції не приймаються і не розглядаються вимоги, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції. Зміна предмета та підстав позову у суді касаційної інстанції не допускається.

Суд не обмежений доводами та вимогами касаційної скарги, якщо під час розгляду справи буде виявлено порушення норм процесуального права, передбачені пунктами 1, 3, 4, 8 частини першої статті 310, частиною другою статті 313 цього Кодексу, а також у разі необхідності врахування висновку щодо застосування норм права, викладеного у постанові Верховного Суду після подання касаційної скарги.

16. Предметом касаційного розгляду є правомірність винесення оскаржуваних рішень щодо зобов`язання колишнього балансоутримувача багатоквартирного будинку передати документацію на цей будинок створеному у ньому об`єднанню співвласників багатоквартирного будинку.

17. Надаючи оцінку доводам скаржника та відповідності рішень судів попередніх інстанцій положенням процесуального та матеріального права, колегія суддів враховує таке.

18. Згідно зі статтею 3 ГПК України судочинство в господарських судах здійснюється відповідно до Конституції України, цього Кодексу, Закону України "Про міжнародне приватне право", Закону про банкрутство, а також міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

19. Відповідно до статті 385 ЦК України власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку (будинках) для забезпечення експлуатації такого будинку (будинків), користування квартирами та нежитловими приміщеннями та управління, утримання і використання спільного майна багатоквартирного будинку (будинків) можуть створювати об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (будинків). Таке об`єднання є юридичною особою, що створюється та діє відповідно до закону та статуту. Об`єднання власників квартир, житлових будинків є юридичною особою, яка створюється та діє відповідно до статуту та закону.

20. Особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку, регулювання правових, організаційних та економічних відносини, пов`язаних з реалізацією прав та виконанням обов`язків співвласниками багатоквартирного будинку щодо його утримання та управління врегульовані Законом України "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку".

21. Відповідно до частин п`ятої, шостої статті 5 Закону України "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку" замовник будівництва або попередній власник будинку зобов`язаний передати один примірник технічної документації на будинок згідно з переліком, визначеним центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної житлової політики і політики у сфері житлово-комунального господарства, співвласникам в особі їх об`єднання або особі, уповноваженій співвласниками у передбаченому цим Законом порядку. У разі, якщо об`єднання співвласників багатоквартирного будинку не створено та уповноважену особу не визначено, примірник технічної документації на будинок передається управителю, якщо його обрано відповідно до закону. У разі зміни форми управління багатоквартирним будинком особа, яка здійснювала управління, повинна передати наявну в неї технічну та іншу передбачену законодавством документацію на будинок особі, визначеній співвласниками такого будинку. У разі зміни управителя попередній управитель повинен передати наявну в нього технічну та іншу передбачену законодавством документацію на будинок новому управителю.

22. Згідно з частиною першою статті 9 Закону України "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку" управління багатоквартирним будинком здійснюється його співвласниками. За рішенням співвласників усі або частина функцій з управління багатоквартирним будинком можуть передаватися управителю або всі функції об`єднанню співвласників багатоквартирного будинку (асоціації об`єднань співвласників багатоквартирного будинку).

23. Частиною першою статті 10 Закону України "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку" передбачено, що співвласники приймають рішення щодо управління багатоквартирним будинком на зборах у порядку, передбаченому цією статтею. Якщо у багатоквартирному будинку в установленому законом порядку створено об`єднання співвласників, проведення зборів співвласників та прийняття відповідних рішень здійснюється згідно із законом, що регулює діяльність об`єднань співвласників багатоквартирних будинків.

24. Правові та організаційні засади створення, функціонування, реорганізації та ліквідації об`єднань власників жилих та нежилих приміщень багатоквартирного будинку, захисту їхніх прав та виконання обов`язків щодо спільного утримання багатоквартирного будинку визначені Законом України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку".

25. Відповідно до статті 1 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" об`єднання співвласників багатоквартирного будинку - це юридична особа, створена власниками квартир та/або нежитлових приміщень багатоквартирного будинку для сприяння використанню їхнього власного майна та управління, утримання і використання спільного майна.

26. Аналіз частин першої та четвертої статті 4 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" дає підстави для висновку, що об`єднання створюється для забезпечення і захисту прав співвласників та дотримання їхніх обов`язків, а основна діяльність об`єднання полягає у здійсненні функцій, що забезпечують реалізацію прав співвласників на володіння та користування спільним майном співвласників, належне утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території, сприяння співвласникам в отриманні житлово-комунальних та інших послуг належної якості за обґрунтованими цінами та виконання ними своїх зобов`язань, пов`язаних з діяльністю об`єднання.

27. Частиною чотирнадцятою статті 6 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" визначено, що державна реєстрація об`єднання (асоціації) проводиться у порядку, встановленому законом для державної реєстрації юридичних осіб. Об`єднання (асоціація) вважається створеним з дня його державної реєстрації.

28. Відповідно до частин вісімнадцятої, дев`ятнадцятої статті 6 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" колишній балансоутримувач багатоквартирного будинку або особа, яка здійснювала управління багатоквартирним будинком до створення об`єднання, у тримісячний строк з дня державної реєстрації об`єднання забезпечує передачу йому примірника технічної та іншої передбаченої законодавством документації на будинок, а також документа, на підставі якого житловий будинок прийнято в експлуатацію, технічного паспорта і планів інженерних мереж. У разі відсутності документації на житловий будинок колишній балансоутримувач багатоквартирного будинку або особа, яка здійснювала управління багатоквартирним будинком до створення об`єднання, протягом півроку з дня державної реєстрації об`єднання відновлює її за власний рахунок.

29. Отже, положеннями частини вісімнадцятої статті 6 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" передбачений обов`язок попереднього балансоутримувача будинку з передачі документації на будинок об`єднанню співвласників багатоквартирного будинку виникає у нього з дня державної реєстрації об`єднання та підлягає виконанню без будь-яких інших додаткових умов, оскільки жодних інших підстав, крім державної реєстрації об`єднання, для передачі документації від попереднього балансоутримувача Законом не визначено (аналогічна правова позиція викладена у постанові Об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 05.07.2019 у справі № 910/6167/18, постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 13.11.2019 у справі № 917/1208/18, від 16.01.2020 у справі № 910/3215/19, від 12.03.2020 у справі № 904/1878/19, від 08.11.2022 у справі №925/1649/20).

30. Щодо доводів касаційної скарги про те, що судами порушено вимоги ст. 80 ГПК України, оскільки копію протоколу загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «ПМ-Б» №30/09 надану позивачем, долучено до матеріалів справи з пропуском строку та без клопотання про його відновлення, відхиляються судом касаційної інстанції, оскільки предметом цього спору є витребування технічної документації, а не створення ОСББ «ПМ-Б», отже відповідний протокол загальних зборів позивача не впливає на розгляд справи по суті.

31. Відхиляючи довід скаржника про те, що апеляційний господарський суд безпідставно не зупинив провадження у цій справі до вирішення іншої справи, у якій відповідач у цій справі звернувся із позовом про визнання недійсним та скасування рішення установчих зборів ОСББ «ПМ-Б» та припинення юридичної особи, суд касаційної інстанції виходить з такого.

32. Відповідно до ч. 1 ст. 2 ГПК України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

33. Відповідно до ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Таке право повинно бути забезпечене судовими процедурами, які повинні бути справедливими.

34. Порядок та умови зупинення провадження у справі врегульованого нормами ст. ст. 227, 228 ГПК України, в яких наведено вичерпний перелік підстав, за яких суд, відповідно, зобов`язаний та має право зупинити провадження у справі.

35. За змістом п. 5 ч. 1 ст. 227 ГПК України господарський суд зобов`язаний зупинити провадження у справі у випадку об`єктивної неможливості розгляду цієї справи до вирішення іншої справи, що розглядається в порядку конституційного провадження, адміністративного, цивільного, господарського чи кримінального судочинства, - до набрання законної сили судовим рішенням в іншій справі.

36. Згідно з п. 4 ч. 1 ст. 229 ГПК України провадження у справі зупиняється у випадку, встановленому п. 5 ч. 1 ст. 227 цього Кодексу - до набрання законної сили судовим рішенням, від якого залежить вирішення справи.

37. Метою зупинення провадження у справі до розгляду іншої справи є виявлення обставин, підстав, фактів тощо, які не можуть бути з`ясовані та встановлені у цьому процесі, проте які мають значення для справи, провадження у якій зупинено. Для вирішення питання про зупинення провадження у справі господарський суд у кожному випадку повинен з`ясовувати чим обумовлюється неможливість розгляду справи.

38. Під неможливістю розгляду зазначеної справи слід розуміти неможливість для цього господарського суду самостійно встановити обставини, які встановлюються іншим судом в іншій справі, - у зв`язку з непідвідомчістю або непідсудністю іншої справи цьому господарському суду, одночасністю розгляду двох пов`язаних між собою справ різними судами або з інших причин.

39. Пов`язаною із цією справою є така інша справа, в якій інший суд встановлює обставини, що впливають чи можуть вплинути на подання та оцінку доказів у цій справі; в тому числі йдеться про факти, які мають преюдиціальне значення (ч. 4 та 6 ст. 75 ГПК України).

40. Натомість, необґрунтоване зупинення провадження у справі призводить до затягування строків її розгляду і перебування в стані невизначеності учасників процесу, що свідчить про порушення положень ч. 1 ст. 6 Конвенції, що покладає на національні суди обов`язок здійснити швидкий та ефективний розгляд справ упродовж розумного строку.

41. Із наведеного слід дійти до висновку, що зупинення провадження у справі в порядку норми п. 5 ч. 1 ст. 227 КПК України передбачає існування вже відкритої судом іншої справи, до вирішення спору у якій власне і відбувається таке зупинення.

42. У цьому випадку відповідачем надано до суду апеляційної інстанції копію позовної заяви, поданої до господарського суду міста Києва з відміткою про вручення, проте звернення із позовною заявою до суду може мати різні процесуальні наслідки, зокрема і у вигляді повернення залишення позову без розгляду, в порядку ст. 226 ГПК України.

43. Оскільки відповідачем не надано до суду апеляційної інстанції доказів про відкриття провадження у справі про визнання недійсним та скасування рішення установчих зборів ОСББ «ПМ-Б» та припинення юридичної особи, у суду були відсутні правові підстави для з`ясування обставин та вирішення питання по суті такого зупинення, за відсутності відкритої справи, як пов`язаної із розглядом цієї справи.

44. Стосовно доводів касаційної скарги про те, що апеляційний господарський суд прийняв оскаржуване рішення у письмовому провадженні, замість відкритого судового засідання та за відсутності скаржника, який, з огляду на безпекову ситуацію у місті Києві не зміг вчасно прибути у судове засідання, з огляду на оголошену у день і час судового засідання повітряну тривогу, суд касаційної інстанції зазначає таке.

45. Надаючи оцінку цим доводам Верховний Суд акцентує, що указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24.02.2022 № 64/2022, затвердженого Законом України від 24.02.2022 № 2102-IX, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану" в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022 у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України.

46. З початку повномасштабної військової агресії населені пункти України систематично зазнають ракетних ударів, а в прифронтових містах і селах - бомбардувань, артилерійських та мінометних обстрілів.

47. Оповіщення про загрозу або виникнення таких надзвичайних ситуацій здійснюється через системи оповіщення різних рівнів, електронні комунікаційні мережі загального користування тощо, відповідно до статті 30 Кодексу цивільного захисту України, Положення про організацію оповіщення про загрозу виникнення або виникнення надзвичайних ситуацій та організації зв`язку у сфері цивільного захисту, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 27.09.2017 №733, зокрема шляхом уривчастого звукового попереджувального сигналу "Увага всім" та трансляції відповідного повідомлення про загрозу виникнення або виникнення надзвичайної ситуації (далі - сигнал "повітряна тривога").

48. Чинним законодавством України у сфері цивільного захисту передбачений чіткий алгоритм поведінки громадян та відповідні повноваження органів державної влади, місцевого самоврядування, керівників підприємств і організацій усіх форм власності у випадку виникнення надзвичайної ситуації. Шляхом відповідних оповіщень (сигналів і повідомлень) органи управління цивільного захисту доводять до мешканців населених пунктів інформацію про загрозу та виникнення надзвичайних ситуацій, повітряної тривоги, аварій, катастроф, епідемій, пожеж тощо. Після отримання таких оповіщень громадяни мають діяти відповідно до наданих інструкцій та правил цивільного захисту. Зокрема, припинити роботу та вжити необхідних заходів безпеки (рішення Ради суддів України від 05.08.2022 №23).

49. Відповідно до наведених приписів судами запроваджено локальні заходи (план, порядок дій, розпорядження) щодо інформування про сигнал "повітряна тривога" та реагування задля збереження життя і здоров`я суддів, працівників апарату та відвідувачів суду, зокрема для їх негайного переходу до укриття.

50. Враховуючи наведене, при вирішенні питання про наявність підстав для відкладення розгляду справи, у якій на початок судового засідання оголошено сигнал "повітряна тривога" господарський суд має керуватися пріоритетом збереження життя і здоров`я людини, а обов`язком суду є сприяти учасникам судового процесу в реалізації ними процесуальних прав, зокрема на участь у судовому розгляді, та виходити з того, що відсутній учасник справи не з`явився в судове засідання з об`єктивних і поважних причин, за відсутності клопотання про розгляд справи за його відсутності.

51. Колегія суддів наголошує, що при вирішенні питання про наявність підстав для відкладення розгляду справи, у якій на початок судового засідання оголошено сигнал «повітряна тривога», суд має керуватися пріоритетом збереження життя і здоров`я людини, а обов`язком суду є сприяти учасникам судового процесу в реалізації ними процесуальних прав, зокрема на участь у судовому розгляді, та виходити з того, що відсутній учасник справи не з`явився в судове засідання з об`єктивних і поважних причин, за відсутності клопотання про розгляд справи за його відсутності.

52. Обставини оголошення сигналу «повітряна тривога» у певному регіоні необхідно вважати загальновідомими, тобто такими що не потребують доказування, а неявка у судове засідання учасників справи може бути спричинена такою надзвичайною ситуацією, яка об`єктивно унеможливлює як можливість взяти участь в судовому засіданні, так і завчасне подання клопотання про відкладення розгляду справи з цих причин.

53. Статтею 73 ГПК України встановлено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

54. Відповідно до ст. 74 України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

55. Судове засідання було призначено судом другої інстанції на 13.04.2023 о 11-50.

56. Проте, як вбачається з матеріалів справи, до початку судового засідання та до оголошення сигналу «повітряна тривога», а саме о 11-25 (вбачається зі штампу та відмітки суду про час прийняття) відповідачем було подано до суду апеляційної інстанції клопотання про відкладення розгляду справи, а у якості підстави відкладення судового розгляду зазначено подання позову про визнання недійсним та скасування рішення установчих зборів ОСББ «ПМ-Б» та припинення юридичної особи.

57. Наведеним спростовуються доводи касаційної скарги в цій частині щодо неможливості прибуття у судове засідання з огляду на безпекову ситуацію у місті Києві.

58. Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини (рішення у справах "Пономарьов проти України" та "Рябих проти Російської Федерації"), у справі "Нєлюбін проти Російської Федерації" повноваження вищих судових органів стосовно перегляду мають реалізовуватися для виправлення судових помилок та недоліків судочинства, але не для здійснення нового судового розгляду, перегляд не повинен фактично підміняти собою апеляцію. Повноваження вищих судів щодо скасування чи зміни тих судових рішень, які вступили в законну силу, мають використовуватися для виправлення фундаментальних порушень.

59. Згідно із статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

60. Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів скаржника та їх відображення у судових рішеннях, питання вичерпності висновків суду, позиція суду касаційної інстанції ґрунтується на висновках, що їх зробив Європейський суд з прав людини у справі "Проніна проти України" (рішення Європейського суду з прав людини від 18.07.2006). Зокрема, Європейський суд з прав людини у своєму рішенні зазначив, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.

61. У справі, що розглядається, колегія суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду дійшла висновку, що скаржнику було надано вичерпну відповідь на всі істотні питання, що виникають при кваліфікації спірних відносин, як у матеріально-правовому, так і у процесуальному сенсах, а доводи, викладені в касаційній скарзі не спростовують обґрунтованих та правомірних висновків судів попередніх інстанцій.

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

62. Відповідно до пункту 1 частини першої статті 308 ГПК України за результатами розгляду касаційної скарги суд касаційної інстанції має право залишити судові рішення судів першої інстанції та апеляційної інстанції без змін, а скаргу без задоволення.

63. Згідно з статтею 309 ГПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо судове рішення, переглянуте в передбачених статтею 300 цього Кодексу межах, ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права. Не може бути скасоване правильне по суті і законне рішення з одних лише формальних міркувань.

64. Ураховуючи наведені положення законодавства та встановлені судами попередніх інстанцій фактичні обставини, зважаючи на межі перегляду справи судом касаційної інстанції, передбачені статтею 300 ГПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду вважає, що підстави для зміни чи скасування оскаржуваних судових рішень відсутні, тому у задоволенні касаційної скарги слід відмовити.

Керуючись статтями 240, 300, 301, 308, 309, 314, 315, 317 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд,-

ПОСТАНОВИВ:

1. Касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "ЖЕК-ПМ" залишити без задоволення.

2. Рішення Господарського суду міста Києва від 31.08.2022 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 13.04.2023 у справі №910/2349/22 залишити без змін.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий С.В. Жуков

Судді В.І. Картере

К.М. Огороднік