ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЛЬВІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06.06.2023 Справа № 914/2341/22

Господарський суд Львівської області у складі судді Запотічняк О.Д.

за участю секретаря судового засідання Яремко В.Я.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження справу

за позовом: Заступника керівника Львівської обласної прокуратури, м. Львів

в інтересах держави в особі позивача - 1: Державна екологічна інспекція у Львівській області, м. Львів,

позивача - 2: Розвадівської сільської ради, с. Розвадів, Львівська обл.,

до відповідача: Миколаївське дочірнє лісогосподарське підприємство ЛГП «Галсільліс», м.Миколаїв, Львівська обл.,

про: стягнення 185 745,26 грн

за участю представників сторін:

прокурор: Місінська М.А.;

від позивача - 1: Довгий Т.Я.;

від позивача - 2: не з`явився;

від відповідача: Настасяк О.І.;Колодій А.Б.

Хід розгляду справи.

Заступник керівника Львівської обласної прокуратури звернувся до Господарського суду Львівської області в інтересах держави в особі позивача 1: Державної екологічної інспекції у Львівській області та позивача 2: Розвадівської сільської ради до Миколаївського дочірнього лісогосподарського підприємства ЛГП «Галсільліс» про стягнення 185 745,26 грн.

Ухвалою від 03.10.2022 відкрито провадження у справі, розгляд справи постановлено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження, судове засідання призначено на 01.11.2022.

27.10.2021 на адресу суду надійшов відзив на позовну заяву (Вх. №22267/22).

Ухвалою від 01.11.2022 суд відклав розгляд справи на 22.11.2022.

02.11.2022 на адресу суду надійшла відповідь на відзив від прокуратури (Вх. №22806/22).

08.11.2022 через Електронний суд представником Державної екологічної інспекціі України у Львівській області подано відповідь на відзив (Вх. № 23263/22).

21.11.2022 на адресу суду надійшли пояснення у справі від прокуратури (Вх. № 23971/22).

Ухвалою від 22.11.2022 суд ухвалив перейти від спрощеного позовного провадження до розгляду справи №914/2341/22 за правилами загального позовного провадження зі стадії відкриття провадження та призначив розгляд справи на 23.12.2022.

Ухвалою від 23.12.2022 суд відклав розгляд справи на 17.01.2023.

Ухвалами від 17.01.2023 продовжено строк підготовчого провадження на 30 днів та відкладено розгляд справи на 07.02.2023.

17.01.2023 відповідачем подано клопотання про зупинення провадження у справі (Вх. 204/23).

25.01.2023 прокурором подані заперечення на клопотання про зупинення (Вх. № 1820/23).

30.01.2023 прокурором подано клопотання про долучення доказів до матеріалів справи (Вх. № 2176/23).

07.02.2023 представником відповідача подано клопотання про виклик свідків (Вх. № 3034/23).

Ухвалами від 07.02.2023 суд відмовив в задоволенні клопотання Вх. № 3034/23 про виклик свідків та відклав розгляд справи на 28.02.2023.

09.02.2023 прокурором подано клопотання (вх. № 3399/23) про долучення доказів до матеріалів справи та просить поновити строк на подання доказів.

Ухвалами від 28.02.2023 суд задоволив клопотання вх.№2176/23 від 30.01.2023 та вх.№3399/23 від 09.02.2023 про поновлення строку на подання доказів у справі та відклав розгляд справи на 14.03.2023.

Ухвалою від 14.03.2023 суд відклав розгляд справи на 28.03.2023.

21.03.2023 прокурором через канцелярію суду подано клопотання про виклик експерта (вх.№7097/23).

28.03.2023 відповідачем через канцелярію суду подано клопотання про долучення заяв свідків (Вх. № 7665/23).

28.03.2023 на адресу Господарського суду Львівської області о 10:29 надійшло повідомлення про його замінування, судове засідання не проводилось.

Ухвалою від 28.03.2023 суд відклав розгляд справи на 11.04.2023.

Ухвалою від 11.04.2023 суд відклав розгляд справи на 02.05.2023 та викликав в судове засідання експерта М.В. Артишко та свідків ОСОБА_1 та ОСОБА_2

02.05.2023 відповідачем подано клопотання про долучення доказів (Вх. № 10895/23).

Ухвалою від 02.05.2023 суд відмовив у задоволенні клопотання вх.№204/23 про зупинення провадження у справі, закрив підготовче провадження у справі та призначив розгляд справи по суті на 23.05.2023.

Ухвалою від 23.05.2023 суд відклав розгляд справи на 06.06.2023.

В судове засідання 06.06.2023 з`явились прокурор та представник позивача 1, просила позовні вимоги задоволити. Представник відповідача просив у задоволенні позовних вимог відмовити. Представник позивача 2 не з`явився, подало заяву про розгляд справи без участі представника.

Згідно п. 1 ч. 3 ст. 202 ГПК України, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.

Беручи до уваги предмет та підстави позову у даній справи, суд дійшов до висновку, що матеріали справи містять достатньо документів, необхідних для вирішення спору по суті та прийняття обґрунтованого рішення.

В судовому засіданні 06.06.2023 судом проголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Правова позиція прокурора.

В обґрунтування позовних вимог прокурор зазначив, що відповідачем порушено вимоги лісового законодавства, а саме проведення незаконних рубок на підставі виданих постійним лісокористувачем лісових квитків, інспектором Державної екологічної інспекції у Львівській області за результатами проведеної перевірки та згідно додатку №1 до Постанови Кабінету Міністрів України від 23.07.2008 № 665 «Про затвердження Такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу» проведено розрахунок завданих збитків внаслідок незаконної порубки дереву кв. 22 вид. 16 на суму 146 178,65 грн.

Відповідно до розрахунку, проведеного Державною екологічною інспекцією у Львівській області, розмір шкоди становить 146178,65 тис. грн. у кв. 22 вид. 16.

Однак, розмір шкоди, нарахованої інспектором Державної екологічної інспекції у Львівській області, спростовується експертом з тих підстав, що інспекторами Інспекції первинно при проведенні перевірки не проводились заміри пнів зрубаних дерев через наявний сніговий покрив.

Для об`єктивного здійснення натурного (польового) дослідження постановою прокурора у кримінальному провадженні від 02.05.2022 залучено фахівця - завідувача кафедри ботаніки, деревознавства та недеревних ресурсів лісу НЛТУ України Л.О. Осадчука.

Розмір шкоди, згідно висновку експертизи № СЕ-19/114- 22/3117-ЕЛ від 27.06.2022, заподіяної внаслідок самовільної рубки дерев в кв. 22 вид. 16 площею 0,6 га Миколаївського ДЛГ ЛГП «Галсільліс» становить 185 745,26 грн.

Правова позиція позивача - 1.

У відповіді на відзив представник просив позовні вимоги задоволити в повному обсязі та зазначив, що відповідачем порушено норми ст. 70 Лісового кодексу України, оскільки Миколаївське ДЛГ ЛГП «Галсільліс» не отримувало дозвіл на вирубку поодиноких дерев від Львівського обласного управління лісового та мисливського господарства Державного агентства Лісових ресурсів України на проведення вищезгаданої рубки.

У межах кримінального провадження № 0000021 від 21.01.2022 проведено інженерно-екологічну експертизи від 27.06.2022 № СЕ-19/114-22/3117-ЕЛ, за результатами якої розмір шкоди, заподіяної внаслідок самовільних рубки дерев в кв. 22 вид.16 становить 185 745,26 грн.

Правова позиція позивача - 2.

У поданих клопотаннях представник просив розглядати спір без участі представника Розвадівської сільської ради, позовні вимоги підтримав, просив позовні вимоги задоволити.

Правова позиція відповідача.

Відповідач у відзиві посилається на процесуальне керівництво Львівською обласною прокуратурою у кримінальному провадженні № 0000021 від 21.01.2022, а тому вказує, що не доведено вину у даній справі.

Окрім того, Відповідач не погоджується з розміром завданої шкоди навколишньому середовищу.

Фактичні обставини справи, встановлені судом.

Згідно з державним актом Серія ЯЯ №176970 право постійного користування земельною ділянкою кадастровий номер :16:000:00 зареєстровано за Миколаївським ДЛГ ЛГП «Галсільліс».

Державною екологічною інспекцією у Львівській області на підставі посвідчення (направлення) від 25.02.2021 № 154 проведено планову перевірку дотримання вимог природоохоронного законодавства Миколаївським ДЛГ ЛГП «Галсільліс»

За результатами перевірки 15.03.2021 складено акт №154/06/214, з якого встановлено наступне: «…Квартал 22 виділ 16 на пл. 0,6 га Миколаївського ДЛГП ЛГП «Галсільліс» проводилась суцільнолісосічна рубка головного користування 2017 року на яку виписаний лісорубний квиток серія 02 ЛКБ №448069 від 10.01.2017. Матеріалами відведення насадження в рубку від 12.12.2016 року залишено насінники дуба звичайного № 1 d-84 см; № 2 d-80 см; № 3 d-72 см; № 4 d-56 см; № 5 d-84 см. В лісорубному квитку у графі вирубуванню не підлягають записано, що на ділянці залишені дерева насінники дуба звичайного наступними діаметрами d 56-1 шт, d 72 1 шт, d 80 1 шт, d 84 2 шт.

У 2020 році підприємством виписано лісорубний квиток № 012264 серією ЛЬ ЛРК від 05.05.2020 року на проведення рубки поодиноких дерев-вибіркова в кварталі 22 виділу 16 пл.0,6 га. По факту було зрубано дерева насінники які були залишені при проведені вищезгаданої рубки головного користування 2017 року.

Відповідно до ст.70 Лісового Кодексу України у виняткових випадках вирубування насінників і плюсових дерев може бути здійснене з дозволу органу виконавчої влади з питань лісового господарства, АРК, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері лісового господарства. Відповідний дозвіл підприємство не отримало, а отже лісорубний № 012264 серією ЛЬ ЛРК від 05.05.2020 року на проведення рубки поодиноких дерев вибіркова в кварталі 22 виділу 16 пл.0,6 га видано незаконно.».

Актом №154/06/214 також встановлено: «…Враховуючи наявність снігового покриву, який унеможливлює проведення замірів діаметрів пнів дерев, розрахунок розміру шкоди заподіяної лісу внаслідок незаконних рубок:

в кварталі 27 виділ 27 площа 0,3 га «Будівництво лісових шляхів» 2019 року;

в кварталі 27 виділ 8 плота 0,2 га «Будівництво лісових шляхів» 2020 року;

в кварталі 9 виділ 17,18 площа 0,2 га «Будівництво лісових шляхів» 2020 року;

в кварталі 22 виділ 16 пл. 0.6 га рубки поодиноких дерев-вибіркова 2020 року

буде проведено на основі виданих лісорубних квитків та матеріалів відведення насадження в рубку, проведених спеціалістами підприємства ( копії лісорубних квитків та матеріалів відведення додаються відведення додаються)...»

Акт №154/06/2/4 від 15.03.2021 підписаний Керівником лісничим Ю.В. Плішило та зазначено, що зауваження будуть надані до 30.03.2021.

В матеріалах справи зауваження відсутні.

Згідно з розрахунком обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу незаконним вирубуванням дерев в кварталі 22 виділ 16 площа 0,6 га рубка «поодиноких дерев » 2020 року Миколаївського ДЛГ ЛГП «Галсільліс» виявленою при проведенні планової перевірки від 22.03.2021, встановлено, що загальний розмір шкоди з врахуванням щорічних індексацій 2009-2018 років склав 146 178,65 грн.

Державна екологічна інспекція у Львівській області на адресу Миколаївського ДЛГ ЛГП «Галсільліс» скерувала претензію № 39 від 30.03.2021 про відшкодування збитків у сумі 146 178,65 грн з пропозицією в добровільному порядку у місячний термін відшкодувати збитки, завдані навколишньому природному середовищу у вищевказаній сумі.

Згідно витягу з Єдино реєстру досудових розслідувань, 21.01.2022 відкрито кримінальне провадження № 000021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 364 КК України.

Старшим слідчим у кримінальному провадженні М. Артимком 22.02.2022 винесено постанову про призначення судової інженерно - екологічної експертизи та на адресу Львівського науково-дослідного експертно - криміналістичного центру скеровано матеріали кримінального провадження № 000021.

На вирішення експерту поставлено наступні питання: 2.1. Чи рубка лісу в кварталі 22 виділ 16 площа 0,6 га рубка поодиноких дерев- вибіркова 2020 року в Миколаївському ДЛГ ЛГП «Галсільліс» проведена з дотриманням вимог природоохоронного законодавства? Якщо ні, то вимоги яких нормативно-правових актів природоохоронного законодавства були порушені? 2.2. Якщо рубка проведена всупереч діючим вимогам у галузі лісоохоронного законодавства, то яку суму збитків при цьому заподіяно? 2.3. Чи підтверджується матеріалами контролюючого органу факт та характеристики виявленого екологічного правопорушення?

Львівська обласна прокуратура 24.04.2022 листом №12-248вих-22 звернулась до Ректора Національного лісотехнічного університету України в якому вказала, що 23.03.2022 на адресу СУ ГУНП у Львівській області отримано клопотання судового експерта про організацію судової інженерно-екологічної експертизи, згідно з яким для відповіді на поставленні необхідно додатково залучити у якості спеціаліста фахівців з лісництва, лісової таксанії та лісовпорядкування, деревинознавства та не деревних ресурсів лісу Національного лісотехнічного університету України в порядку ст. 71 КПК України. Враховуючи вищенаведене прошу визначити фахівців Національного лісотехнічного Університету України для проведення судово інженерно-екологічної експертизи.

Постановою від 02.05.2022 прокурор Спеціалізованої екологічної прокуратури Львівської обласної прокуратури Кінаш А.М. залучив завідувача кафедри ботаніки, деревознавства та недеревних ресурсів лісу навчально-наукового інституту лісового і садово-паркового господарства Національного лісотехнічного університету України Осадчука Леоніда Семеновича, для участі у кримінальному провадженні № 0000021 від 21.01.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбачених ч. 2 ст. 364 КК України, як спеціаліста -спеціаліста фахівців з лісівництва, лісової таксації та лісовпорядкування, деревинознавства та не деревних ресурсів лісу з метою опрацювання окремих питань виконання судової інженерно-екологічної експертизи, надання відповідних консультації під час досудового розслідування, зокрема проведення натурних досліджень (встановлення кількісного та якісного складу різаних дерев) лісових ділянок Миколаївського ДЛГ ЛГП «Галсільліс».

12 травня 2022 прокурор спеціалізованої екологічної прокуратури Львівської обласної прокуратури Кінаш Андрій Миронович та завідувач кафедри ботаніки, деревознавства та недеревних ресурсів лісу навчально-наукового інституту лісового і садово-паркового господарства Національного лісотехнічного університету України Осадчук Леонід Семенович в присутності понятих Бардак Р., Герилів.Р. та Плішило М. здійснили огляд з місцевості, зокрема кварталу 22 виділу 16 площею 0, 6 га. В ході огляду, зокрема в кварталі 22 виділу 16 виявлено 5 пнів. Протокол огляду підписаний усіма учасника слідчої дії, зауважень немає.

Львівське обласне управління лісового та мисливського господарства листом від 10.06.2022 № 828/22, повідомило, що жодних повідомлень щодо проведення рубок, зокрема вирубку поодиноких дерев від відповідача не отримувало. Відповідачу дозволів на вирубку поодиноких дерев не давали.

Згідно з висновком експертизи №СЕ-19/114-22/3117-ЕЛ від 27.06.2022 встановлено, що рубка лісу в кварталі 22 виділ 16 площа 0,6 га рубка поодиноких дерев- вибіркова 2020 року в Миколаївському ДЛГ ЛГП «Галсільліс» проведена з не дотриманням вимог природоохоронного законодавства. В даному досліджуваному випадку встановлено порушення вимоги статті 70 Лісового Кодексу України. Розмір збитків заподіяних внаслідок самовільної, як встановлено, рубки дерев становить 185 745,26 грн. Матеріалами контролюючого органу підтверджується факт виявленого не дотримання вимог природоохоронного законодавства, однак характеристики виявленого екологічного правопорушення, матеріалами контролюючого органу не в повному обсязі підтверджуються.

В результаті дослідження виявлено 5 пнів дерев у кв. 22 вид. 16, які залишені після проведення рубки «поодиноких дерев» згідно лісорубного квитка серія ЛЬ ЛРК №012264 від 05.05.2020.

Експертиза №СЕ-19/114-22/3117-ЕЛ від 27.06.2022 проводилась судовим експертом відділу будівельних, земельних, екологічних досліджень та оціночної діяльності Львівського НДЕКЦ МВС Артишко Мартою Василівною, яка має вищу екологічну освіту, кваліфікацію судового експерта з правом проведення інженерно-екологічної експертизи за експертною спеціальністю 10.19 «Дослідження обставин та організаційно-технічних причин і наслідків впливу техногенних джерел на об`єкти довкілля» (свідоцтво № 18443, видане ЕКК МВС України 3.12.2021), стаж експертної роботи з 2018 року. Експерт повідомлений про кримінальну відповідальність.

Оцінка суду.

Щодо представництва прокуратури в інтересах позивача у суді.

Відповідно до ч. 4 ст. 53 ГПК України, прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 174 цього Кодексу.

Абзацом другим ч. 5 ст. 53 ГПК України передбачено, що у разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі набуває статусу позивача.

Таким чином, позивачем у справі виступає орган, уповноважений державою здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, який визначений прокурором в позовній заяві, а саме Державна служба України з безпеки на транспорті.

Частиною третьою ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» передбачено, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті. Не допускається здійснення прокурором представництва в суді інтересів держави в особі державних компаній, а також у правовідносинах, пов`язаних із виборчим процесом, проведенням референдумів, діяльністю Верховної Ради України, Президента України, створенням та діяльністю засобів масової інформації, а також політичних партій, релігійних організацій, організацій, що здійснюють професійне самоврядування, та інших громадських об`єднань. Представництво в суді інтересів держави в особі Кабінету Міністрів України та Національного банку України може здійснюватися прокурором Генеральної прокуратури України або регіональної прокуратури виключно за письмовою вказівкою чи наказом Генерального прокурора або його першого заступника чи заступника відповідно до компетенції.

Відповідно до частини четвертої вказаної вище статті, наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу.

Порушення інтересів держави у спірних правовідносинах та необхідність їх захисту обґрунтована прокурором в позовній заяві посиланням на те, що саме держава несе відповідальність за стан здоров`я населення, саме вона відповідає за забезпечення їх екологічних прав на безпечне довкілля, саме вона має забезпечити належне та принципове збереження навколишнього природного середовища, незважаючи навіть на те, що шкоду їй заподіяно державним підприємством. А тому, безсумнівно, інтереси держави присутні у позитивному вирішенні указаного позову.

Встановлено, що територія, у межах якої виявлено факти незаконної порубки деревини перебуває у адміністративно-територіальних межах Розвадівської сільської ради.

Таким чином, в даному випадку Розвадівська сільська рада є органом, до місцевого фонду охорони навколишнього природного середовища якого мають стягуватися збитки, завдані внаслідок незаконної порубки лісових ресурсів.

Конституційний суд України у рішенні від 08.04.1999 у справі №3-рн/99 зазначив, що із врахуванням того, що «інтереси держави» є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначають з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовують в позовній заяві необхідність їх захисту та зазначають орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Як встановлено судом, Львівська обласна прокуратура звернулась до Розвадівської сільської ради з листом №12-519вих-22 від 21.07.2022 з вимогою повідомити обласну прокуратуру про те, чи зверталась Розвадівська сільська рада з позовною заявою до Миколаївського дочірнього лісогосподарського підприємства «Галсільліс» про стягнення 185 745,26 тис. грн. шкоди, завдані незаконною порубкою лісу, у випадку не звернення до суду, повідомити причини.

Розвадівська сільська рада у відповідь на звернення прокуратури повідомила, що у Розвадівській сільській раді відсутні відомості про проведення Державною екологічною інспекцією 15.03.2021р. перевірки щодо дотримання Миколаївським дочірнім лісогосподарським підприємством «Галсільліс» вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, за результатами якої виявлено порушення правил використання лісових ресурсів. Зазначила про те, що не зверталась з позовною заявою до Миколаївського дочірнього лісогосподарського підприємства «Галсільліс» про стягнення 185745,26 тис. грн та надала реквізити рахунку, на який необхідно стягувати завдану шкоду.

17 серпня 2022 року Львівська обласна прокуратура повідомила Розвадівську сільську раду про наявність підстав для представництва інтересів держави шляхом звернення до Господарського суду Львівської області з позовом в інтересах держави в особі Розвадівської сільської ради до Миколаївського дочірнього лісогосподарського підприємства «Галсільліс» про стягнення шкоди, завданої навколишньому природному середовищу внаслідок незаконної порубки дерев.

Листом №12-619 вих -22 від 17 серпня 2022 року Львівська обласна прокуратура звернулась до Державної екологічної інспекцї у Львівській області з проханням надати інформацію щодо стану відшкодування шкоди, завданої відповідними лісопорушеннями, а також вжиті Державною екологічною Інспекцією у Львівській області заходи на їх відшкодування, в тому числі в судовому порядку та водночас, у відповідності до ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» повідомила, що у разі невжиття заходів Державною екологічною інспекцією у Львівській області для захисту інтересів держави у даних правовідносинах Львівська обласна прокуратура звернеться до суду з позовом в інтересах держави.

Державна екологічна інспекця у Львівській області листом №13-2718 від 19.08.2022 повідомила прокуратуру, що станом на 19.08.2022 року збитки Миколаївським ДЛГП «Галсільліс» за претензіями №36, 37, 38, 39 у сумі 127 283,33 грн, 273 003,67 грн, 396 780,36 грн, 146 178,65 грн не відшкодовані. Інспекція не зверталася до Господарського суду Львівської області щодо відшкодування цих збитків, оскільки кількість виділених коштів є недостатньою для сплати судового збору.

Бездіяльність компетентного органу (нездійснення захисту інтересів держави) означає, що компетентний орган знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, мав повноваження для захисту, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

Прокурор, звертаючись до суду з позовом, повинен обґрунтувати та довести бездіяльність компетентного органу.

Звертаючись до компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню тощо (п.77-80 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі №912/2385/18).

Верховним Судом у постанові від 20.05.2019 по справі № 826/15338/18 визнано достатнім обґрунтування прокурора на право на звернення до суду з метою захисту інтересів держави в особі органу влади з тієї підстави, що позивач самостійно упродовж тривалого часу не вжив достатніх заходів щодо їх захисту в суді.

У постанові Верховного Суду від 16.04.2019 по справі № 910/3486/18, колегія суддів дійшла висновку, що нездійсненням позивачем упродовж тривалого часу захисту інтересів держави у спірних правовідносинах, незверненням до суду із відповідним позовом протягом тривалого часу після звернень до відповідача, обґрунтовується наявність підстав для звернення прокурора до суду з цим позовом в інтересах держави.

При цьому, у вказаній постанові Верховний Суд зазначив, що прокурор не зобов`язаний встановлювати причини, за яких позивач не здійснює захист державних інтересів.

Представництво інтересів держави в суді є конституційною функцією органів прокуратури, а подача позову - єдиним можливим заходом реагування, направленим на реальне поновлення порушених прав та інтересів держави.

За наведених обставин, зважаючи на зміст листа про обмежене фінансування видатків на сплату судового збору, що унеможливлює ведення позовної діяльності спрямованої на відшкодування збитків, суд дійшов висновку, що прокурор підтвердив наявність у нього підстав для представництва інтересів держави у суді при зверненні із цим позовом.

Щодо предмету спору.

Відповідно до частини 1 статті 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність.

Частиною 2 статті 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» встановлено перелік порушень законодавства про охорону навколишнього природного середовища, за які може наступати відповідальність.

Згідно з частиною 3 статті 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» законодавством України може бути встановлено відповідальність і за інші порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища.

Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України (частина 4 статті 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»).

Статтею 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» також передбачено, що шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Особи, яким завдано такої шкоди, мають право на відшкодування неодержаних прибутків за час, необхідний для відновлення здоров`я, якості навколишнього природного середовища, відтворення природних ресурсів до стану, придатного для використання за цільовим призначенням.

Згідно зі статтею 70 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» визначення складу екологічних правопорушень і злочинів, порядок притягнення винних до адміністративної та кримінальної відповідальності за їх вчинення встановлюються Кодексом України про адміністративні правопорушення та Кримінальним кодексом України.

Відповідно до статті 16 Лісового кодексу України право користування лісами здійснюється в порядку постійного та тимчасового користування лісами.

У постійне користування ліси на землях державної власності для ведення лісового господарства без встановлення строку надаються спеціалізованим державним лісогосподарським підприємствам, іншим державним підприємствам, установам та організаціям, у яких створено спеціалізовані лісогосподарські підрозділи (частина 1 статті 17 Лісового кодексу України).

В матеріалах справи наявний державний акт на право постійного користування земельною ділянкою Серія ЯЯ №176970 виданий Миколаївському ДЛГ ЛГП «Галсільліс» на право постійного користування земельною ділянкою кадастровий номер :16:000:00.

Статтею 19 Лісового кодексу України визначено права та обов`язки постійних лісокористувачів.

Згідно ст. 69 Лісового кодексу України спеціальне використання лісових ресурсів на виділеній лісовій ділянці проводиться за спеціальним дозволом лісорубним квитком. На виділених лісових ділянках можуть використовуватися лише ті лісові ресурси і лише для цілей, що передбачені виданим спеціальним дозволом.

Відповідно до п. п. 2,3 «Порядку видачі спеціальних дозволів на використання лісових ресурсів», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2007 № 761, лісорубний або лісовий квиток є основним документом, на підставі якого: здійснюється спеціальне використання лісових ресурсів; ведеться облік дозволених до відпуску запасів деревини та інших продуктів лісу, встановлюються строки здійснення лісових користувань та вивезення заготовленої продукції, строки і способи очищення лісосік від порубкових решток, а також облік природного поновлення лісу, що підлягає збереженню; ведеться облік плати, нарахованої за використання лісових ресурсів.

Лісорубний квиток видається органом виконавчої влади з питань лісового господарства Автономної Республіки Крим, територіальними органами Держлісагентства на заготівлю деревини під час проведення рубок головного користування на підставі затвердженої в установленому порядку розрахункової лісосіки.

Відповідно до п. 8 «Порядку видачі спеціальних дозволів на використання лісових ресурсів» лісовий квиток видається власником лісів або постійним лісокористувачем для: заготівлі другорядних лісових матеріалів; здійснення побічних лісових користувань; використання корисних властивостей лісів на умовах короткострокового тимчасового користування.

В матеріалах справи наявний лісорубний квиток, виданий Миколаївським ДЛГ ЛГП «Галсільліс» для проведення рубки у кв. 22 вид. 16 на площі 0.6 га, однак згідно з Порядком видачі спеціальних дозволів на використання лісових ресурсів такий мав бути виданий обласними управліннями лісового та мисливського господарств через дозвільні центри.

Як встановлено судом, Львівське обласне управління лісового та мисливського господарства листом від 10.06.2022 № 828/22 повідомило, що жодних повідомлень щодо проведення рубок, зокрема «поодиноких дерев» від відповідача не отримувало. Відповідачу дозволів на вирубку поодиноких дерев не давали.

Відповідно до п. 4.2 розд. IV Правил рубок головного користування, затверджених наказом Державного комітету лісового господарства України від 23.12.2009 № 364, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України від 26.01.2010 № 85/17380 на кожну лісосіку до початку її розробки складається карта технологічного процесу, яка з урахуванням конкретних умов відображає лісівничі та організаційні вимоги до виконання робіт.

Проект лісовпорядкування на будівництво лісових доріг, карта технологічного процесу суду не надані.

Вказані порушення зафіксовані Державною екологічною інспекцією у Львівській області під час проведення планової перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства Миколаївським ДЛГ ЛГП «Галсільліс».

Зокрема, в акті №154/06/214 від 15.03.2021 зафіксовано, що Миколаївським ДЛГ ЛГП «Галсільліс» проведено вибіркову рубку поодиноких дерев на підставі лісорубного квитка № 012264 серія ЛЬ ЛРК від 05.05.2020 у кв. 22 вид. 16, що залишилися після рубки головного користування у 2017 році. Акт №154/06/214 від 15.03.2021 підписаний керівником лісничим Ю.В. Плішило та зазначено, що зауваження будуть надані до 30.03.2021. В матеріалах справи зауваження відсутні.

Згідно з п. 5 ст. 64 Лісового кодексу України підприємства, установи, організації і громадяни здійснюють ведення лісового господарства з урахуванням господарського призначення лісів, природних умов і зобов`язані здійснювати охорону лісів від пожеж, захист від шкідників і хвороб, незаконних рубок та інших пошкоджень.

Відповідно до ч. 1,4.5 ст. 86 та ст. 90 Лісового кодексу України організація охорони і захисту лісів передбачає здійснення комплексу заходів, спрямованих на збереження лісів від пожеж, незаконних рубок, пошкодження, ослаблення та іншого шкідливого впливу, захист від шкідників і хвороб.

За приписами статей 63, 64, 86, 89, 90 Лісового кодексу України організація і забезпечення охорони і захисту лісів, яка передбачає здійснення комплексу заходів, спрямованих на збереження лісів, зокрема від незаконних рубок, покладається на постійних лісокористувачів відповідно до цього Кодексу.

Відповідно до ст. 107 цього Кодексу підприємства, установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України.

Згідно з розрахунком обчислення розміру шкоди заподіяної лісу незаконною рубкою дерев в кварталі 22 виділ 16 на площі 0,6га Миколаївського ДЛГП «Галсільліс», виявленою при проведенні планової перевірки від 15.03.2021, встановлено, що загальний розмір шкоди з врахуванням щорічних індексацій 2009-2018 років становить 146 178,65 грн.

Однак, як встановлено судом, 12.05.2022 прокурор спеціалізованої екологічної прокуратури Львівської обласної прокуратури Кінаш Андрій Миронович та завідувач кафедри ботаніки, деревознавства та недеревних ресурсів лісу навчально-наукового інституту лісового і садово-паркового господарства Національного лісотехнічного університету України Осадчук Леонід Семенович в присутності понятих Бардак Р., Герилів.Р. та Плішило М. здійснили огляд місцевості, зокрема кварталу 22 виділу 16 площею 0, 6 га. Протокол огляду підписаний усіма учасниками слідчої дії, зауважень немає.

Висновком експертизи №СЕ-19/114-22/3117-ЕЛ від 27.06.2022 встановлено, що рубка лісу в кварталі 22 виділ 16 площа 0,6 га рубка поодиноких дерев- вибіркова 2020 року в Миколаївському ДЛГ ЛГП «Галсільліс» проведена з не дотриманням вимог природоохоронного законодавства. Розмір збитків заподіяних внаслідок самовільної, як встановлено, рубки дерев становить 185 745,26 грн.

В результаті дослідження виявлено 5 пнів дерев у кв. 22 вид. 16, які залишені після проведення рубки «поодиноких дерев» згідно лісорубного квитка серія ЛЬ ЛРК №012264 від 05.05.2020.

Різниця у розмірі шкоди, як зазначає експерт виникла з тих підстав, що інспекторами Інспекції первинно при проведенні перевірки не проводились заміри пнів зрубаних дерев через наявний сніговий покрив, про що, як встановлено судом, вказано в Акті №154/06/214.

Відповідач заперечуючи проти позовних вимог, посилається на те, що експертом неправомірно нараховано збитки у розмірі 185 745,26 грн, оскільки такі можуть бути меншими.

Суд вважає безпідставними такі твердження відповідача, виходячи з наступного.

Частинами 1, 2 статті 13 ГПК України визначено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом.

У відповідності до ст.74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів.

Відповідно до ч. 1 ст.73 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. (ч. 1 ст. 76 ГПК України).

Достовірними є докази, створені (отримані) за відсутності впливу, спрямованого на формування хибного уявлення про обставини справи, які мають значення для справи. (ч. 1 ст. 78 ГПК України).

Статтею 104 ГПК України визначено, що висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 86 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивоване в судовому рішенні.

Судом встановлено, що висновок за результатами проведення інженерно-екологічної експертизи №СЕ -19/114-22/3117-ЕЛ від 27.06.2022 року стосується предмета доказування, відповідає положенням статті 104 ГПК України і підготовлений у рамках кримінального провадження експертом судовим експертом відділу будівельних, земельних, екологічних досліджень та оціночної діяльності Львівського НДЕКЦ МВС Артишко Мартою Василівною, яка має відповідну освіту і освітньо-кваліфікаційний рівень, кваліфікацію і стаж експертної роботи з 2018 року, порушень порядку його отримання судом не встановлено. Експерт повідомлена про кримінальну відповідальність.

Про допустимість висновку експерта в кримінальній справі, як доказу в цивільній справі, зазначено в постанові Верховного Суду від 05.02.2020 у цивільній справі №461/3675/17, оскільки експертиза проведена у кримінальному провадженні містила інформацію щодо предмета доказування у цивільному провадженні, незважаючи на те, що на момент розгляду справи вирок у кримінальній справі не був ухвалений.

Відповідач та його представник, заперечуючи проти висновку експерта, не надали доказів на його спростування, або інших обставин справи, які могли б поставити під сумів висновок експерта.

За таких обставин суд вважає, що висновок експерта за результатами проведення інженерно-екологічної експертизи за кримінальним провадженням, який складений 27.06.2022 року є належним доказом у даній справі.

Стаття 69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища", шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації, як правило, в повному обсязі без застосування норм зниження розміру стягнення та незалежно від збору за забруднення навколишнього природного середовища та погіршення якості природних ресурсів.

Відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства за своєю правовою природою є відшкодуванням позадоговірної шкоди.

Загальні положення про цивільно-правову відповідальність за завдання позадоговірної шкоди містяться у статті 1166 ЦК України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Для відшкодування завданої шкоди необхідно довести протиправність поведінки особи, вину особи, яка заподіяла шкоду, наявність шкоди, причинний зв`язок між протиправною поведінкою та заподіяною шкодою. Наявність всіх вищезазначених умов є обов`язковим для прийняття судом рішення про відшкодування шкоди. Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду.

Згідно з ст.1172 ЦК України юридична особа відшкодовує шкоду, завдану їхнім працівником під час виконання ним своїх трудових (службових) обов`язків.

Відсутність безпосередньо у відповідача, як особи, зобов`язаної здійснювати контроль за збереженням лісів, будь-яких належних документів для проведення рубки свідчить про наявність вини відповідача щодо неналежної охорони лісу (бездіяльність), внаслідок чого скоєно незаконне вирубування лісу.

При цьому не важливо хто конкретно здійснював незаконне вирубування дерев на ділянках лісу, наданих у постійне користування, оскільки визначальним є факт порушення постійним лісокористувачем встановлених правил лісокористування, що спричинило завдання державі збитків внаслідок незаконної рубки дерев третіми особами на підконтрольній постійному лісокористувачу ділянці лісу (аналогічної правової позиції дотримано у постановах Верховного Суду від 24.02.2021 № 906/366/20, від 20.02.2020 № 920/1106/17, від 15.02.2018 у справі №927/1096/16, від 21.02.2020 у справі 920/1106/17, від 09.12.2019 у справі № 906/1338/18, від 27.03.2018 у справі № 909/1111/16, від 20.12.2018 у справі № 924/12/18, від 20.08.2018 у справі № 920/1293/16, від 23.08.2018 у справі № 917/1261/17, від 19.09.2018 у справі № 925/382/17).

Обов`язок доказування наявності шкоди та протиправності поведінки заподіювача шкоди покладається на особу, якій завдано збитків. При цьому, відсутність своєї вини доводить особа, яка завдала шкоди (ч.2 ст.1166 ЦК України).

Обов`язок доказування та подання доказів відповідно до статті 74 ГПК України розподіляється між сторонами виходячи з того, хто посилається на певні юридичні факти, які обґрунтовують його вимоги та заперечення.

Статтею 74 ГПК України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог та заперечень.

Відповідно до статей 76, 77 ГПК України, належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Статтею 13 ГПК України встановлено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Приписами статті 86 ГПК України унормовано, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

З огляду на викладене, відповідач допустивши протиправну поведінку, направлених на забезпечення охорони і збереження лісу від незаконного вирубування на підвідомчій йому території земель лісового фонду, діяв неправомірно, що призвело до незаконного вирубування дерев, а відтак, відповідач на виконання вимог чинного законодавства повинен бути притягнутий до відповідальності за правопорушення, тобто має відшкодувати шкоду, заподіяну внаслідок допущення ним незаконного вирубування дерев, у зв`язку з чим обґрунтованими є позовні вимоги про стягнення з відповідача 185 745,26 грн шкоди.

Оскільки законодавством на відповідача покладено обов`язок охорони лісів від самовільних рубок, відповідачем не надано жодних доказів відсутності його вини та вчинення ним дій, спрямованих на збереження та охорону лісів та недопущення самовільної рубки лісу, суд дійшов висновку про необхідність задоволення позовних вимог прокурора про стягнення з відповідача шкоди, завданої навколишньому природньому середовищу внаслідок незаконної порубки дерев в сумі 185 745,26 грн

Судові витрати.

Відповідно до п.1 ч.1 ст. 129 ГПК України, у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Зважаючи на зазначене, на відповідача покладається 2786,00 грн витрат на оплату судового збору.

Керуючись ст. ст. 2, 13, 74, 73, 76-78, 86, 129, 236-241 ГПК України, суд,

В И Р І Ш И В :

1. Позовні вимоги задоволити повністю.

2. Стягнути з Миколаївського ДЛГП «Галсільліс» (ЄДРПОУ З1042915; 81600, вул. Лисенка, 38, м. Миколаїв, Миколаївськийр-н, Львівська обл.) шкоду у сумі 185 745,26 грн до спеціального фонду місцевого бюджету Розвадівської сільської ради (, 81624, вул. Біласа і Данилишина ,18, с. Розвадів, Стрийський р-н, Львівська обл./ОТГ ГУК Львів/Розвадівська, тг/24062100, , UA 0013821, код класифікації доходів бюджету 24062100/грошові кошти за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища) з подальшим перерозподілом до бюджетів відповідних рівнів.

3. Стягнути з Миколаївського ДЛГП «Галсільліс» (, 81600, вул. Лисенка, 38, м. Миколаїв, Миколаївський р-н, Львівська обл.) на користь Львівської обласної прокуратури (реквізити отримувача: 79005, м. Львів, пр. Шевченка, 17/19, МФО 820172, р/р UA 0000774 в ДКСУ в м. Київ, ).судовий збір в розмірі 2786,00 грн.

Наказ видати згідно ст. 327 ГПК України.

Рішення набирає законної сили в порядку, передбаченому ст. 241 ГПК України.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Західного апеляційного господарського суду в порядку, встановленому розділом IV ГПК України.

Повний текст рішення складено та підписано 14.06.2023.

Суддя Запотічняк О.Д.