УХВАЛА

м. Київ

20.06.2023Справа № 910/14141/22
За позовом Акціонерного товариства "ОТП Банк"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Ф-ПРО"

та ОСОБА_1

про стягнення 1576181,90 грн

Суддя Васильченко Т.В.

Без повідомлення (виклику) представників учасників справи

ВСТАНОВИВ:

Акціонерне товариство «ОТП Банк» (далі - позивач) звернулося до Господарського суду міста Києва з позовними вимогами до Товариства з обмеженою відповідальністю «Ф-ПРО» (далі - відповідач 1) та ОСОБА_1 (далі - відповідач 2) про стягнення 1576181,90 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 14.06.2021 між позивачем та відповідачем-1 був укладений договір про надання банківських послуг №CR21-504/28-2, зобов`язання за яким забезпечені договором поруки №SR21-676/28-2 від 14.06.2021 укладеного з відповідачем-2, за яким відповідачем-1 отримані кредитні кошти у сумі 4750000,00 грн. Однак в порушення взятих на себе зобов`язань відповідач-1 не в повному обсязі повернув отримані кредитні кошти у встановлений договором термін, у зв`язку з чим позивачем заявлено до солідарного стягнення заборгованість за кредитом у розмірі 1500000,00 грн та заборгованість по сплаті відсотків у розмірі 76181,90 грн.

Рішенням Господарського суду міста Києва від 13.04.2023 у справі №910/14141/22 позовні вимоги задоволено та стягнуто солідарно з Товариства з обмеженою відповідальністю «Ф-ПРО» (04070, м. Київ, вул. Волоська, буд. 50/38, оф. 23, ідентифікаційний код 39940712) та фізичної особи ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний код НОМЕР_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ) на користь Акціонерного товариства «ОТП Банк» (01601, м. Київ, вул. Жилянська, буд. 43, ідентифікаційний код 21685166) заборгованість за кредитом в сумі 1500000 (один мільйон п`ятсот тисяч) грн 00 коп. та заборгованість по відсоткам за користування кредитом у розмірі 76181 (сімдесят шість тисяч сто вісімдесят одна) грн 90 коп. та судовий збір.

Водночас, судом встановлено, що під час оформлення рішення Господарського суду міста Києва від 13.04.2023 у справі №910/14141/22 було допущено технічну описку у найменуванні позивача, а саме: у резолютивній частині рішення зазначено «на користь Акціонерного товариства «ОПТ Банк» замість «на користь Акціонерного товариства «ОТП Банк».

Частинами 1 та 2 статті 243 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

З аналізу вищевказаних положень процесуального закону вбачається, що призначення судового засідання для вирішення питання про виправлення описки є ініціативою суду. В даному випадку, суд вважає можливим вирішити питання про виправлення описки поза межами судового засідання та без повідомлення учасників справи, оскільки допущена описка не впливає на суть ухваленого судового рішення та для її виправлення не встановлено необхідності заслуховування доводів учасників справи.

Вирішуючи питання про виправлення описки, допущену під час оформлення рішення Господарського суду міста Києва від 13.04.23, суд зазначає наступне.

Зі змісту статті 243 Господарського процесуального кодексу України вбачається, що описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів, цифр тощо (пропуск літери, цифри, їх перестановка тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Не є описками граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприймання: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Арифметичною вважається помилка у визначенні результату підрахунку: пропуск цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у зв`язку з використанням несправної техніки.

Не є арифметичною помилкою, а отже і не може бути виправлене в порядку, передбаченому процесуальним законодавством, застосування неправильних методик підрахунку, помилкових вихідних даних для проведення арифметичних обчислень.

Як на тому наголосив Верховний Суд в ухвалі від 18.01.2018 у справі №925/1076/16, вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні, постанові або ухвалі), суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номеру і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи тощо), які мають технічний характер (тобто виникли при виготовленні тексту рішення).

В даному випадку, виправлення описки не зачіпає суті рішення Господарського суду міста Києва від 13.04.23 у справі №910/14141/22, у зв`язку з чим суд вважає за необхідне її виправити.

Керуючись статтями 234, 243 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва,-

УХВАЛИВ:

1. Виправити описку, допущену в рішенні Господарського суду міста Києва від 13.04.23 у справі №910/14141/22.

2. У резолютивній частині рішення Господарського суду міста Києва від 13.04.23 у справі №910/14141/22 «на користь Акціонерного товариства «ОПТ Банк» замінити на «на користь Акціонерного товариства «ОТП Банк».

3. Дана ухвала є невід`ємною частиною рішення Господарського суду міста Києва від 13.04.23 у справі №910/14141/22.

4. Ухвала набирає законної сили 19.06.2023 та може бути оскаржена у встановленому законом порядку.

СуддяТ.В. Васильченко