ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"14" червня 2023 р.м. Одеса Справа № 916/1481/23

Господарський суд Одеської області у складі судді Щавинської Ю.М.

секретар судового засідання Арнаутова А.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за позовом: Керівника Болградської окружної прокуратури Одеської області (68702, Одеська область, м. Болград, вул. Варненська, буд.19) в інтересах держави в особі 1) Міністерства аграрної політики та продовольства України (01001, м. Київ, вул. Хрещатик, буд.24) та 2) Департаменту аграрної політики, продовольства та земельних відносин Одеської обласної державної (військової) адміністрації (65107, Одеська обл., місто Одеса, вул. Канатна, буд.83)

до відповідача: Приватного підприємства "Шанс-2016" (68400, Одеська обл., Болградський р-н, місто Арциз, вул.Садова, будинок 1)

про стягнення 235 000 грн

за участю представників сторін:

від прокурора: Алябова О.Є.;

від позивача-1: Сушак В.М. самопредставництво;

від позивача-2: не з`явився;

від відповідача: Танцюра О.А. довіреність б/н від 27.04.2023р.

ВСТАНОВИВ

1. Короткий зміст позовних вимог.

11.04.2023 Керівник Болградської окружної прокуратури Одеської області звернувся до Господарського суду Одеської області в інтересах держави в особі 1) Міністерства аграрної політики та продовольства України та 2) Департаменту аграрної політики, продовольства та земельних відносин Одеської обласної державної (військової) адміністрації з позовною заявою до Приватного підприємства "Шанс-2016", в якій просить суд стягнути з відповідача кошти у сумі 235 000 грн, а також судові витрати.

2. Заяви, клопотання, інші процесуальні дії у справі.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 17.04.2023 відкрито провадження у справі № 916/1481/23, прийнято справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження та призначено судове засідання для розгляду справи по суті на "17" травня 2023 р. об 11:30.

05.05.2023 до суду від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, у якому останній просить суд відмовити у задоволенні позову у повному обсязі.

08.05.2023 до суду від третьої особи надійшли письмові пояснення по справі, у яких остання просить суд задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.

15.05.2023 до суду від прокуратури надійшла відповідь на відзив.

17.05.2023 до суду від відповідача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з участю представника відповідача в інших судових засіданнях по кримінальним провадженням.

В судове засідання 17.05.2023 з`явився прокурор та позивач-1. Позивач-2 та відповідач до суду не з`явилися.

В судовому засіданні 17.05.2023 прокурор надав суду клопотання, у якому прокуратура уточнює банківські реквізити.

Протокольною ухвалою від 17.05.2023 судом було оголошено перерву у судовому засіданні при розгляді справи до "07" червня 2023 року о 12:00 з метою надання відповідачу часу для отримання відповіді на відзив та надання суду заперечень.

Крім того, судом було встановлено строк відповідачу для подання заперечень на відповідь на відзив до 26.05.2023.

05.06.2023 до суду від відповідача надійшли заперечення на відповідь на відзив.

Вказані заперечення були надіслані у встановлений судом строк з огляду на направлення відповідачем зазначених документів поштою 26.05.2023.

В судове засідання 07.06.2023 з`явився прокурор, позивач-1 та відповідач. Позивач-2 до суду не з`явився.

Протокольною ухвалою від 07.06.2023 судом було оголошено перерву у судовому засіданні при розгляді справи до "14" червня 2023 о 15:00.

12.06.2023 до суду від прокуратури надійшло клопотання про приєднання доказів разом.

В судове засідання 14.06.2023 з`явився прокурор, позивач-1 та відповідач. Позивач-2 до суду не з`явився.

Протокольною ухвалою від 14.06.2023 судом було відмовлено у задоволенні клопотання прокуратури про приєднання доказів на підставі ст.80 ГПК України з огляду на те, що прокуратурою не подано зазначені докази із заявою по суті справи, не було письмово повідомлено суд про намір подання відповідних доказів та не обґрунтовано, що прокуратура здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу.

В судовому засіданні 14.06.2023 судом було оголошено вступну та резолютивну частини рішення.

3. Позиція учасників справи.

3.1. Доводи Керівника Болградської окружної прокуратури Одеської області.

Керівник Болградської окружної прокуратури Одеської області зазначає, що за результатами вивчення стану законності у бюджетній сфері Болградською окружною прокуратурою в Одеській області встановлено порушення відповідачем - Фермерським господарством "Кобера - 5 ББ" вимог постанови Кабінету Міністрів України від 11.08.2021 №885 "Про затвердження Порядку використання коштів, передбачених у державному бюджеті для відшкодування втрат від пошкодження посівів сільськогосподарських культур внаслідок надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру".

Вказаною Постановою визначено механізм використання коштів, передбачених Мінагрополітики у державному бюджеті за програмою "Фінансова підтримка сільгосптоваровиробників", які спрямовуються сільськогосподарським товаровиробникам для відшкодування втрат від повністю втрачених (загиблих) посівів сільськогосподарських культур внаслідок надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру.

Бюджетні кошти використовуються з метою надання підтримки сільськогосподарським товаровиробникам, у яких внаслідок надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру повністю втрачено (загинули) посіви сільськогосподарських культур, для стабілізації валового виробництва сільськогосподарських культур та забезпечення продовольчої безпеки держави.

Зокрема, п. 5 Постанови визначено, що дотація надається на безповоротній основі в розмірі до 4 700 грн на 1 гектар повністю втрачених (загиблих) посівів, але не більше 50 гектарів посівів на одного отримувача (для кожного випадку надзвичайної ситуації).

На виконання абз.2 п.3 Постанови Департаментом аграрної політики, продовольства та земельних відносин Одеської обласної державної адміністрації видано наказ від 15.09.2021 №81 (зі змінами, внесеними наказами від 19.10.2021 №101 та від 23.10.2021 № 106), яким утворено обласну комісію з прийняття рішень щодо виплати дотації від відшкодування втрат від повністю втрачених (загиблих) посівів сільськогосподарських культур внаслідок надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру, та затверджено відповідне Положення.

Відповідно до затвердженого Положення комісія, зокрема, розглядає надані суб`єктам господарювання документи для отримання виплати дотації згідно з п.8 Порядку.

07.10.2021 Приватним підприємством "Шанс-2016" надано до Департаменту аграрної політики, продовольства та земельних відносин Одеської обласної державної адміністрації заявку на отримання дотації сільськогосподарським товаровиробникам шляхом державної підтримки для відшкодування втрат від повністю втрачених (загиблих) посівів сільськогосподарських культур внаслідок надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру, довідку про відкриття рахунку в АТ "Райффайзен Банк Аваль" від 06.10.2021, витяг з ЄДРПОУ від 01.10.2021, звіт про площі та валові збори сільськогосподарських культур, плодів, ягід і винограду на 1 грудня 2019, довідку про несприятливі погодні умови восени 2019 року та весняний період 2020 року щодо стану озимих культур на території Тарутинського району Одеської області від 03.06.2020, акт на списання посівів від 07.10.2021, акт обстеження посівів від 07.10.2021 та довідку про неотримання грошових коштів за страхування посівів сільськогосподарських культур у 2020 році.

У наданій відповідачем заявці останній зазначив про втрату посівів озимої пшениці площею 102,9 га, які розташовані на території поля б/н Веселодолинської сільської ради Тарутинського району Одеської області.

На підставі наданих документів ПП "Шанс-2016" 29.12.2021 отримало максимальну виплату у результаті знищення власних посівів на земельній ділянці площею 50 га шляхом перерахування коштів на банківський рахунок в сумі 235 000 грн, що підтверджено листом Головного управління державної казначейської служби України в Одеській області від 24.10.2022 вих. № 04-06-06/7366.

Втім, прокуратура зазначає, що Приватним підприємством "Шанс-2016" було отримано дотацію неправомірно в порушення вимог п.5, 8 Порядку з огляду на наступне.

Доводи щодо відсутності землі у оформленому користуванні та незаконності договору про спільну діяльність.

За інформацією ГУ Держгеокадастру в Одеській області, за ПП "Шанс-2016" земельні ділянки не обліковуються.

Відповідно до деталізованої інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 01.11.2022 № 313934137 у користуванні ПП "Шанс-2016" земельні ділянки за цільовим призначенням "для ведення товарного сільськогосподарського виробництва" не зареєстровані.

Таким чином, у законному володінні та/або користуванні ПП "Шанс-2016" станом на день звернення за отриманням державної дотації за втрату посівів сільськогосподарських культур земельні ділянки відсутні.

Доводи щодо неналежності доданих до заявки документів.

Серед іншого, ПП "Шанс-2016" з метою отримання фінансової підтримки за втрату посівів сільськогосподарських культур надано звіт про площі та валові збори сільськогосподарських культур, плодів, ягід і винограду станом на 01.12.2019.

Згідно з інформацією, зазначеною у розділі 1 звіту, посівна площа озимого ячменю становить 131,75 га, у розділі 6 звіту зазначено про 147 га посівної площі зернових культур під урожай наступного року, а саме озимої пшениці.

З метою встановлення дійсної посівної площі прокуратурою було надіслано запит до Головного управління статистики в Одеській області та отримано відповідь, з якої вбачається, що ПП "Шанс-2016" не надано згоди на надання на запит прокуратури первинних даних із статистичної звітності уповноваженого органу щодо зазначеного господарства.

З огляду на викладене, наданий ПП "Шанс-2016" звіт № 29-сг (річна) не може належним чином підтверджувати наявність у господарства зазначених посівних площ та фактичного засівання сільськогосподарських культур, а саме 102,9 га озимої пшениці, як зазначено у звіті.

Прокуратура також зазначає, що, як вбачається з відповіді Гідрометеорологічного центру Чорного та Азовського морів від 15.11.2022, наданої на запит прокуратури, виїзд співробітників Гідрометцентру ЧАМ на конкретне місце з метою фіксації втрати посівів сільськогосподарських культур не здійснювався.

Водночас, надана відповідачем довідка про несприятливі погодні умови восени 2019 та весняний період 2020 року щодо стану озимих культур на території Тарутинського району Одеської області, видана 03.06.2020 за вих.№1075/-09 не містить достатнього обґрунтування факту існування форс-мажорних обставин на відповідній території та втрату певних посівів фермерського господарства.

Крім того, відповідно до інформації Одеської регіональної торгово-промислової палати від 24.10.2022 за вих.№ 2003-14/143, ПП "Шанс-2016" з заявою про фіксування та подальшу видачу сертифікату про наявність форс-мажорних обставин, які призвели до втрати посівів сільськогосподарських культур, також не зверталось.

Таким чином, надана довідка не є належним підтвердженням факту втрати посівів озимих культур ПП "Шанс-2016", і, як наслідок, не могла слугувати підставою для виплати відповідної фінансової підтримки.

Крім того, прокурор зазначає, що акт обстеження посівів сільськогосподарських культур для відшкодування втрат від повністю втрачених (загиблих) посівів сільськогосподарських культур внаслідок надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру від 07.10.2021 та акт на списання посівів сільськогосподарських культур від 07.10.2021, надані ПП "Шанс-2016" на підтвердження підстав для виплати фінансової підтримки, не відповідає вимогам законодавства щодо оформлення первинних документів, а саме, акти складені одноособово керівником господарства.

До того ж, посилання відповідача на акт №1 обстеження і списання загиблих посівів від 29.05.2020 є безпідставними, оскільки останній не відповідає акту обстеження, який відповідачем був наданий на розгляд Департаменту аграрної політики, продовольства та земельних відносин, а отже обласною комісією з прийняття рішень щодо виплати дотації не вивчався.

Прокурор також посилається на активний обіг грошових коштів на банківському рахунку ПП "Шанс-2016", що підтверджує фінансову спроможність та здійснення господарської діяльності без обмежень, а також опосередковано свідчить про відсутність у відповідача посівів, які останній міг втратити у результаті надзвичайних ситуацій.

Крім того, довідка про неотримання грошових коштів за страхування посівів сільськогосподарських культур у 2020 році, надана ПП "Шанс-2016", містить суто формальний характер інформації та є безпідставним.

Прокурор також зазначає, що відповідно до відомості отримувачів державної підтримки для відшкодування втрат від загибелі посівів сільськогосподарських культур по Одеській області у 2021 році, наданої Департаментом аграрної політики, продовольства та земельних відносин Одеської обласної військової адміністрації на запит прокуратури, ПП "Шанс-2016", подано заявку на 102,90 га, у графі "Договір, строк" уповноваженим органом здійснено запис "Договір спільної діяльності на 278,75 га, строк до 17.07.2024".

Втім, відповідно до деталізованої інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 01.11.2022 № 313934137, вказаний договір спільної діяльності у встановленому законом порядку не зареєстровано.

Крім того, оскільки титульний власник не делегував Білгород-Дністровській КЕЧ району права укладати правочини щодо земель оброни, що перебувають у державній власності, останнє на мало правових підстав укладати правочин щодо цієї земельної ділянки, у тому числі передавати її у формі вкладу у просте товариство чи в оренду. Тобто, належного обсягу цивільної дієздатності для укладання зазначеного договору спільної діяльності Білгород-Дністровська КЕЧ району не мала.

Таким чином, з урахуванням вищенаведеного, прокурор просить суд стягнути з відповідача грошові кошти у сумі 235 000 грн на підставі ст.1212 ЦК України та п.11 Порядку.

3.2. Доводи Міністерства аграрної політики та продовольства України.

Позивач-1 посилається на Постанову КМУ від 11.08.2021 № 885 "Про затвердження Порядку використання коштів, передбачених у державному бюджеті для відшкодування втрат від пошкодження посівів сільськогосподарських культур внаслідок надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру" та, зокрема, зазначає, що відповідно до пункту 2 Постанови головним розпорядником бюджетних коштів та відповідальним виконавцем бюджетної програми є Мінагрополітики. Розпорядниками бюджетних коштів нижчого рівня є структурні підрозділи облдержадміністрацій, що забезпечують виконання функцій з питань агропромислового розвитку.

Відповідно до вимог даної Постанови, дотація надається сільськогосподарським товаровиробникам юридичним особам незалежно від організаційно-правової форми та форми власності та фізичним особам-підприємцям із дотриманням певних критеріїв та вимог, встановлених пунктами 4-6, 8 Постанови.

Відповідно до пункту 10 Постанови, комісія Мінагрополітики, виключно, опрацьовує документи (зведену відомість), які надійшли від обласних комісій, і здійснює до 15 листопада з урахуванням наявних бюджетних асигнувань за відповідним напрямом пропорційний розподіл бюджетних коштів для надання дотації в розрізі кожного отримувача, який затверджується наказом Мінагрополітики.

На підставі затвердженого розподілу коштів Мінагрополітики спрямовує бюджетні кошти з рахунка, відкритого в Казначействі, структурним підрозділам облдержадміністрацій, що забезпечують виконання функцій з питань агропромислового розвитку.

Структурні підрозділи облдержадміністрацій, що забезпечують виконання функцій з питань агропромислового розвитку, здійснюють їх розподіл між отримувачами в межах отриманих бюджетних коштів та подають органам Казначейства зведену відомість отримувачів дотації і платіжні доручення на виплату дотацій шляхом перерахування їх з рахунків, відкритих в органах Казначейства, на поточні рахунки отримувачів, відкриті в банках.

Так, 07.10.2021 відповідач подав до Департаменту аграрної політики, продовольства та земельних відносин Одеської обласної державної адміністрації заявку на отримання дотації сільськогосподарським товаровиробникам шляхом державної підтримки для відшкодування втрат від повністю втрачених (загиблих) посівів сільськогосподарських культур внаслідок надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру, в якій ПП "Шанс-2016" зазначено про втрату посівів озимої пшениці 102,9 га, які розташовані на території полів Веселодолинської селищної ради Тарутинського району Одеської області.

За наслідками розгляду наданої заявки Департаментом аграрної політики, продовольства та земельних відносин Одеської обласної військової адміністрації було здійснено розподіл та перерахування бюджетних коштів відповідачу.

Однак, інформації про земельні ділянки, що підтверджувала б, зокрема, кадастрові номери, площу, правові підстави володіння/користування та, відповідно, належність посівів тощо, фермерським господарством не надано.

Отже, з огляду на відсутність у законному користуванні відповідача відповідних земельних ділянок, зазначених в заявці на отримання дотації, останній не мав правових підстав для отримання державної дотації за втрату посівів.

Таким чином, вищезазначене свідчить про порушення економічних інтересів держави, зокрема, Департаменту аграрної політики, продовольства та земельних відносин Одеської обласної військової адміністрації, як розпорядника бюджетних коштів нижчого рівня, та про безпідставність в отриманні максимальної дотації з порушенням пункту 5 Постанови, що у свою чергу є підставою для повернення незаконно отриманих коштів до державного бюджету із позбавленням права на отримання фінансової підтримки упродовж 3 років від дати виявлення такого порушення на підставі п.11 Порядку.

3.3. Доводи Приватного підприємства "Шанс-2016".

У період 2019-2020 включно, за договором №3-2017 від 17.07.2017 про спільну діяльність, укладеним між відповідачем та Білгород-Дністровською КЕЧ району (постійний користувач), відповідач вирощує зернові сільгоспкультури на земельній ділянці площею 147 гектар, розташованій у Тарутинському районі Одеської області.

Крім того, між вказаними сторонами укладена додаткова угода до вказаного договору, в якій відповідачеві було надано додатково 131,75 га, а також договір, за яким відповідач обробляє 200 гектар. Таким чином, загалом відповідач обробляє 478,75 га.

Однак, враховуючи необхідність доведення наявності у відповідача земельної площі понад 50 га, а у даному випадку наявність земельної ділянки 147 га, на якій були втрачені посіви 102,9 га, відповідач надає відомості та докази щодо наявності договору та втрати посівів на земельній ділянці площею 147 га.

Відповідно до п.1.1 договору сторони зобов`язались шляхом об`єднання своїх зусиль та вкладів діяти з метою вирощування зернових культур, тощо, їх збирання, зберігання, подальшої реалізації.

Згідно з п.5.1 договору №3-2017 від 17.07.2017 про спільну діяльність, вкладом Білгород-Дністровської КЕЧ району у спільну діяльність є, крім іншого, право доступу та обробки земельних ділянок загальною площею 147 га.

Як вбачається з акту обміру земельної ділянки від 17.07.2017, комісією у складі представників Білгород-Дністровської КЕЧ району та представника ПП "Шанс-2016" проведено обмір земельної ділянки площею 147 гектар, яка залучена для вирощування зернових культур за договором №3-2017 від 17.07.2017 про спільну діяльність.

Відповідач зазначає, що діюче законодавство не передбачає державну реєстрацію укладеного договору, останній укладений сторонами добровільно, діє до 17.07.2024, з моменту укладання і до цього часу сторонами виконується в повній мірі, сторони не мають жодних претензій одна до одної.

Крім того, останній зазначає, що доказами існування договірних відносин з приводу обробки відповідачем 147 гектар землі також є платіжні доручення №376 від 20.12.2019, №390 від 16.01.2020, №402 від 25.02.2020 про перерахування відповідачем на рахунок Білгород-Дністровської КЕЧ району грошових коштів за укладеним договором, а також відповідь Бородинської сільської ради Болградського району Одеської області №823 від 14.09.2022, у якій остання зазначила, що у період 2020-2021 ПП "Шанс-2016" використовувало земельні ділянки, які надавались йому Білгород-Дністровською КЕЧ району.

Відповідач також посилається на договір, укладений з ФГ "Джондір-Б", акти здачі- приймання робіт, акт №1 витрати насіння і садівного матеріалу за жовтень 2019 рік, акт посівів пшениці та акти прийому-передачі виконаних робіт та зазначає, що вказані докази свідчать про те, що відповідач восени 2019 року засіяв земельну ділянку площею 147 гектар пшеницею і, відповідно, очікував на урожай 2020 року.

Однак, враховуючи несприятливі погодні умови (засуху) у період осінь 2019 року - весна 2020 року, більшу частину майбутнього врожаю відповідача було втрачено, в результаті чого 29.05.2020 комісія в складі представника відповідача, декількох представників Білгород-Дністровської КЕЧ району та представника Тарутинської районної ради оглянула посіви відповідача на земельній ділянці 147 гектар і встановила загибель посівів у розмірі 70%, тобто, загибель посівів на площі 102,9 гектар.

Відповідач зазначає, що Порядок, затверджений Постановою КМУ від 11.08.2021 №885, не містить вимог до заявника щодо надання документів, підтверджуючих право власності або право користування на земельні ділянки, на яких власні посіви заявника загинули.

Так, комісія Департаменту аграрної політики, продовольства та земельних відносин Одеської обласної державної адміністрації визнала перелік документів, наданий відповідачем для отримання дотації, достатнім та не затребувала додаткові докази.

Разом з тим, відповідач зазначає, що питання законності користування відповідачем земельної ділянкою не відповідає суті спору, предмету позову та заявленим вимогам.

До того ж, вказаний Порядок не містить вимог щодо надання сертифікату Торгово-промислової палати України для отримання відповідної дотації.

Щодо аргументу прокурора щодо розбіжностей у звітності № 29-сг відповідач зазначає, що розділі 6 звіту заповнюється за підсумками сівби озимих культур під урожай наступного року станом на 1 грудня звітного року, тобто, вказується, скільки гектарів озимої пшениці було засіяно восени 2019 року. Натомість, у розділі l звіту вказано, скільки посівів вижило, тобто, скільки було зібрано у 2020 році урожаю, засіяного у 2019 році.

На підтвердження наданих відомостей відповідачем також надано звітність форми державного статистичного спостереження № 4-сг за 2020 рік.

З приводу аргументів прокуратури щодо невідповідності акту обстеження посівів сільськогосподарських культур для відшкодування втрат від повністю втрачених (загиблих) посівів сільськогосподарських культур внаслідок надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру від 07.10.2021 вимогам законодавства щодо оформлення первинних документів, відповідач зауважує, що відповідний акт був складений на підставі первинного документу - акту від 29.05.2020, у формі, передбаченій Наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України № 158 від 31 серпня 2021 року.

Підсумовуючи вищевказане, відповідач зазначає, що ПП "Шанс-2016" надало всі необхідні документи, мало підстави для отримання дотації за власні загиблі посіви та законно отримало дотацію, з огляду на що позовна заява прокурора про стягнення грошових коштів з відповідача є безпідставною та задоволенню не підлягає.

4. Фактичні обставини, встановлені судом.

Наказом Департаменту аграрної політики, продовольства та земельних відносин Одеської обласної державної адміністрації від 15.09.2021 №81 (т.1 а.с.41-42) зі змінами, внесеними наказами від 19.10.2021 №101 (т.1 а.с.44-45) та від 23.10.2021 № 106 (т.1 а.с.46-47), утворено обласну комісію з прийняття рішень щодо виплати дотації від відшкодування втрат від повністю втрачених (загиблих) посівів сільськогосподарських культур внаслідок надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру, та затверджено відповідне Положення (т.1 а.с.43).

Відповідно до п.2 Положення у своїй діяльності Комісія керується Конституцією України, законами України, актами Президента України та Кабінету Міністрів України, наказами Міністерства аграрної політики та продовольства, Департаменту аграрної політики, продовольства та земельних відносин, розпорядженнями облдержадміністрації, а також цим положенням.

Згідно п.3 Положення відповідно до Порядку використання коштів, передбачених у державному бюджеті для відшкодування втрат від пошкодження посівів сільськогосподарських культур внаслідок надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.08.2021 №885, Комісія здійснює такі повноваження: розглядає надані суб`єктами господарювання документи для отримання виплати дотації згідно з пунктом 8 Порядку; готує зведену відомість отримувачів дотації; забезпечує надходження до Мінагрополітики в установлені терміни зведених відомостей отримувачів дотації.

Пунктом 12 Положення визначено, що результати засідання Комісії оформляються протоколом, який підписує голова та члени Комісії.

В матеріалах справи наявна відомість отримувачів державної підтримки для відшкодування втрат від загибелі посівів сільськогосподарських культур по Одеській області у 2021 році, надана Департаментом аграрної політики, продовольства та земельних відносин Одеської обласної військової адміністрації на запит прокуратури, у якій зазначено, що ПП "Шанс-2016" подано заявку на 102,90 га, у графі "Договір, строк" уповноваженим органом здійснено запис "Договір спільної діяльності на 278,75 га, строк до 17.07.2024" (т.1 а.с.37).

Як вбачається з протоколу засідання № 114-20 від 03.07.2020 Експертної комісії ДСНС України з визначення рівнів та класів надзвичайних ситуацій, комісією затверджена, зокрема, надзвичайна ситуація, пов`язана з масовим висиханням та загибеллю посівів унаслідок засухи у червні 2020 року на території Одеської області через весняні заморозки та довготривалу посуху у господарствах Одеської області (т.1 а.с.38-40).

07.10.2021 Приватним підприємством "Шанс-2016" надано обласній комісії заявку на отримання дотації сільськогосподарським товаровиробникам шляхом державної підтримки для відшкодування втрат від повністю втрачених (загиблих) посівів сільськогосподарських культур внаслідок надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру, у якій зазначено, що площа повністю втрачених (загиблих) посівів складає 102,9 га, культура озима пшениця (т.1 а.с.48-49).

Зазначена заявка підписана та скріплена печаткою ПП "Шанс-2016".

В матеріалах справи наявна довідка стосовно відкритого поточного рахунку ПП "Шанс-2016" та витяг з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань щодо останнього (т.1 а.с.50-57).

До заявки відповідачем додано звіт про площі та валові збори сільськогосподарських культур, плодів, ягід і винограду на 01.12.2019 (т.1 а.с.58-70).

Розділ 1 "Виробництво однорічних і дворічних сільськогосподарських культур" зазначеного звіту містить відомості щодо площі культури зернових та зернобобових (ячмінь озимий) 131,75 га та щодо площі сільськогосподарських культур загалом 278,85 га.

У розділі 6 "Посів озимих культур під урожай наступного року станом на 1 грудня 2019 року" звіту вказано про 147 га посівної площі культур озимих на зерно та зелений корм, з яких пшениця становить 147 га.

Відповідно до довідки про несприятливі погодні умови восени 2019 року та весняний період 2020 року щодо стану посівів озимих культур на землях ПП "Шанс-2016", розташованих на території Тарутинського району Одеської області внаслідок посушливих умов, які спостерігалися в осінній період 2019 р. та несприятливих явищ у весняний період (дефіцит опадів, недостатнє і незадовільне зволоження ґрунту, заморозки, низька відносна вологість повітря) 2020 року, останні негативно впливали на вегетацію та могли спричинити пошкодження та загибель посівів озимої пшениці на землях ПП "Шанс-2016", розташованих на території Тарутинського району Одеської області (т.1 а.с.71).

З акту списання посівів від 07.10.2021 вбачається, що на основі підтвердних документів, отриманих від ПП "Шанс-2016", площа повністю втрачених (загиблих) посівів становить 102,90 га (т.1 а.с.72).

Відповідно до акту обстеження посівів, наданого ПП "Шанс-2016", загальна площа посівів озимої пшениці становить 147 га, площа повністю втрачених (загиблих) посівів становить 102,90 га (т.1 а.с.73).

Відповідно до довідки від 07.10.2021 ПП "Шанс-2016" не отримувало кошти за страхування сільськогосподарських культур у 2020 році (т.1 а.с.67).

В матеріалах справи наявний статут ПП "Шанс-2016" (т.1 а.с.75-81).

Як вбачається з виписки щодо проведених касових видатків Департаментом аграрної політики, продовольства та земельних відносин Одеської обласної державної (військової) адміністрації, 29.12.2021 останнім було здійснено оплату на рахунок ПП "Шанс-2016" з призначенням платежу "2801580, 2610, відшкодув. втрат від пошкодж. посівів с/г культур внасл. надзв. ситуац." у розмірі 235 000 грн (т.1 а.с.91).

В матеріалах справи наявні банківські виписки по рахункам ПП "Шанс-2016" (т.1 а.с.95-124).

У листі від 15.11.2022 (т.1 а.с.128) Гідрометеорологічний центр Чорного та Азовського морів повідомив, що ГМЦ ЧАМ упродовж 2020-2021 років видав, зокрема ПП "Шанс-2016", довідку про засушливі погодні умови восени 2019 року та несприятливі явища навесні 2020 року (дефіцит опадів, недостатнє і незадовільне зволоження ґрунту, заморозки, низьку відносну вологість повітря), які були вкрай несприятливими для вегетації сільськогосподарських культур, що могло призвести до значного зниження або втрати врожаю цих культур. Виїзд співробітників Гідрометцентру ЧАМ на конкретне місце з метою фіксації втрати посівів сільськогосподарських культур кожного заявника окремо не здійснювався.

Листом від 24.10.2022 Одеська регіональна торгово-промислова палата повідомила, що, зокрема, ПП "Шанс-2016" не зверталося до Одеської регіональної торгово-промислової палати упродовж 2021 року із заявами про засвідчення форс-мажорних обставин (т.1 а.с.132-133).

У листі від 01.12.2022 Головне управління статистики в Одеській області повідомило, що ПП "Шанс-2016" не надано згоди на надання на запит прокуратури первинних даних із статистичної звітності уповноваженого органу щодо зазначеного господарства (т.1 а.с.150-152).

Відповідно до деталізованої інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 01.11.2022 № 313934137 у користуванні та/або володінні ПП "Шанс-2016" не перебувають земельні ділянки (т.1 а.с.137).

В матеріалах справи містяться повідомлення прокуратури, направлені на адресу Департаменту аграрної політики, продовольства та земельних відносин Одеської обласної державної (військової) адміністрації (т.1 а.с.153-154).

17.07.2017 між ПП "Шанс-2016" та Білгород-Дністровською КЕЧ району укладено договір №3-2017 про спільну діяльність, відповідно до якого вкладом Білгород-Дністровської КЕЧ району у спільну діяльність є, зокрема, право доступу та обробки земельних ділянок загальною площею 147 гектар згідно з актом обміру земельної ділянки (т.2 а.с.10-12).

Згідно з п.5.2 договору вкладом ПП "Шанс-2016" у спільну діяльність є внесення грошових коштів, паливно-мастильних матеріалів, техніки, виконання робіт з обробки ґрунтів, сівби, посадки, внесення добрив та засобів захисту рослин, інших необхідних дій щодо вирощування сільськогосподарських культур, а також професійні знання, навички та вміння, ділова репутація та ділові зв`язки тощо.

У відповідності до п.4.1 договору ПП "Шанс-2016" зобов`язується надавати статистичну та іншу звітність до відповідних органів, надання якої вимагається при виконанні договору.

Відповідно до п.11.1 та п.11.2 договору, цей договір вважається укладеним і набирає чинності з моменту його підписання та скріплення печатками сторін. Цей договір укладений строком до 17.07.2024.

Згідно з розділом 12 договору, додатками до договору є акт обміру земель та перелік майна, що є внеском ПП "Шанс-2016".

Вказаний договір підписаний та скріплений печатками обох сторін.

В матеріалах справи міститься схема земельної ділянки військового містечка № НОМЕР_1 загальновійськового полігону " ІНФОРМАЦІЯ_1 " (т.2 а.с.13).

Як вбачається з акту обміру земельної ділянки від 17.07.2017, підписаного та скріпленого печатками представниками ПП "Шанс-2016" та Білгород-Дністровської КЕЧ району, комісією залучено для здійснення господарської діяльності у відповідності до умов договору №3-2017 від 17.07.2017 земельну ділянку, розташовану на території Веселодолинської селищної ради Тарутинського району Одеської області, військового містечка №11, загальною площею 147,0 га, придатну для вирощування зернових та решти технічних культур. Вважати, що за договором сторонами залучено до обробки 147,0 га (т.2 а.с.14).

У матеріалах справи наявні документи на підтвердження наявності правовідносин між відповідачем та ФГ "Джондір-Б" (т.2 а.с.15-18) та платіжні доручення про перерахування відповідачем на рахунок Білгород-Дністровської КЕЧ району грошових коштів за укладеним договором (т.2 а.с.20-22).

Матеріали справи містять акт №1 витрати насіння і садивного матеріалу від 19.11.2019, акт №1 обстеження і списання загиблих посівів в ПП "Шанс-2016" від 29.05.2020 та розрахунок збитків станом на 29.05.2020, з яких вбачається, що на площі посіву, яка становить 147 га, загинув посів (озима пшениця) на площі 102,9 га (70% посівів) (т.2 а.с.19, 23-24).

У звіті про площі та валові збори сільськогосподарських культур, плодів, ягід і винограду у 2020 році зазначено, що уточнена посівна площа пшениці озимої становить 147 га, загальна площа сільськогосподарських культур складає 478,75 га (т.2 а.с.25-31).

У звіті про посівні площі сільськогосподарських культур під урожай 2020 року зазначено, що посівна площа культур зернових та зернобобових становить 151,85 га, з яких площа, засіяна пшеницею озимою 44,1 га, загальна площа сільськогосподарських угідь становить 478,75 га (т.2 а.с.32-34).

Висновком про загибель посівів від 15.01.2021 Одеська регіональна торгово-промислова палата підтвердила, що надані заявником документи (довідка Гідрометеорологічного центру Чорного та Азовського морів від 03.06.2020, акт обстеження і списання загиблих посівів в ПП "Шанс-2016" від 29.05.2020, розрахунок збитків від втрат незібраної сільськогосподарської продукції по ПП "Шанс-2016" станом на 05.05.2020 врожаю 2020 року, ?протокол позачергового засідання комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій районної державної адміністрації від 06.08.2020 та ?форма Державного статистичного спостереження №29-сг "Звіт про площі та валові збори сільськогосподарських культур, плодів, ягід і винограду" на 01 грудня 2019 року) свідчать про те, що на полях ПП "Шанс-2016" внаслідок несприятливих умов восени 2019 року та несприятливих явищ навесні 2020 року відбулась загибель сільськогосподарських культур, а саме посівів озимої пшениці на площі 102,9 га (т.2 а.с.35).

В матеріалах справи також наявні платіжні інструкції та видаткові накладні, які свідчать про провадження ПП "Шанс-2016" господарської діяльності (т.2 а.с.99-103).

5. Позиція суду.

5.1. Щодо повноважень прокурора для звернення з позовом до суду.

Відповідно до частини третьої статті 23 Закону України "Про прокуратуру" прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави в разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Частиною четвертою статті 23 Закону України "Про прокуратуру" визначено, що наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.

Відповідно до частини четвертої статті 53 ГПК України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує: 1) в чому полягає порушення інтересів держави, 2) необхідність їх захисту, 3) визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає 4) орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції в спірних правовідносинах.

Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу (частина четверта статті 23 Закону України "Про прокуратуру").

Системне тлумачення положень статті 53 ГПК України та статті 23 Закону України "Про прокуратуру" дозволяє дійти висновку, що прокурор здійснює представництво у суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави у двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати такий захист у спірних правовідносинах; 2) якщо немає органу державної влади, органу місцевого самоврядування чи іншого суб`єкта владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах (висновок викладений у постановах Верховного Суду від 31.10.2019 у справі № 923/35/19, від 23.07.2020 у справі № 925/383/18).

Прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу.

Бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк. Звертаючись до відповідного компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню, тощо.

Вирішуючи питання щодо наявності підстав для представництва, суд не повинен установлювати саме протиправність бездіяльності компетентного органу чи його посадової особи. Частиною сьомою статті 23 Закону України "Про прокуратуру" передбачено, що в разі встановлення ознак адміністративного чи кримінального правопорушення прокурор зобов`язаний здійснити передбачені законом дії щодо порушення відповідного провадження. Відтак, питання про те, чи була бездіяльність компетентного органу протиправною та які її причини, суд буде встановлювати за результатами притягнення відповідних осіб до відповідальності. Господарсько-правовий спір між компетентним органом, в особі якого позов подано прокурором в інтересах держави, та відповідачем не є спором між прокурором і відповідним органом, а також не є тим процесом, у якому розглядається обвинувачення прокурором посадових осіб відповідного органу у протиправній бездіяльності.

Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження його бездіяльності. Якщо прокурору відомо причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові, але якщо з відповіді компетентного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим (аналогічні висновки викладено у пунктах 38-40, 42, 43 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18).

Отже, прокурор звертаючись до суду в інтересах держави, має визначити компетентний орган та довести, у чому полягає невжиття компетентним органом заходів для захисту порушених прав, які підлягають захисту у спосіб, який обрав прокурор, і зокрема, захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах.

Звертаючись до суду з відповідним позовом, прокурор зазначив, що відповідачем було неправомірно отримано дотацію, чим порушено інтереси держави.

При цьому, органами, уповноваженим здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, є позивач- 1, який затверджує розподіл бюджетних коштів для надання дотації, та позивач-2, яким на підставі виданого позивачем-1 наказу здійснено перерахування коштів (дотації) на рахунок відповідача у розмірі 235 000 грн.

З матеріалів справи слідує, що листами від 24.02.2023, адресованими Міністерству аграрної політики та продовольства України та Департаменту аграрної політики, продовольства та земельних відносин Одеської обласної державної (військової) адміністрації, прокуратура просила органи вжити заходи реагування щодо неправомірного отримання відповідачем дотації.

Вказані обставини свідчать про самоусунення органу від реалізації функції захисту порушених державних інтересів та, як наслідок, наявність передбачених ч. 3 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" підстав для їх представництва.

Матеріалами справи також підтверджується, що 13.03.2023 прокуратура повідомила Міністерство аграрної політики та продовольства України та Департамент аграрної політики, продовольства та земельних відносин Одеської обласної державної (військової) адміністрації в порядку ст.23 Закону України "Про прокуратуру" про намір звернутися до суду із відповідним позовом.

Враховуючи вищезазначене та зважаючи на те, що позивачі самостійно не звернулися до суду з позовом про стягнення з відповідача неправомірно отриманої дотації, який би відповідав вимогам процесуального законодавства та мав змогу захистити інтереси держави, що свідчить про неналежний захист позивачів законних інтересів держави, суд доходить висновку про підтвердження прокурором підстав для представництва інтересів держави, та відсутність підстав для залишення позову без розгляду.

5.2. Щодо підстав звернення прокурора з позовом до суду.

Як встановлено судом, прокурор, обґрунтовуючи позовні вимоги, посилається на ст.1212 ЦК України та п.11 Порядку використання коштів, передбачених у Державному бюджеті для відшкодування втрат від пошкодження посівів сільськогосподарських культур внаслідок надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.08.2021 №885, як на підставу стягнення з відповідача грошових коштів у розмірі 235 000 грн.

Враховуючи, що відповідно до ст.237 ГПК України при ухваленні рішення суд вирішує, зокрема, яку правову норму належить застосувати до спірних правовідносин, суд вказує, що першочерговим питанням у даній справі є наявність правових підстав для застосування до спірних правовідносин положень статті 1212 Цивільного кодексу України.

Відповідно до ст. 1212 Цивільного кодексу України, особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала.

Положення цієї глави застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події.

Під відсутністю правової підстави розуміється такий перехід майна від однієї особи до іншої, який або не ґрунтується на прямій вказівці закону, або суперечить меті правовідношення і його юридичному змісту. Тобто відсутність правової підстави означає, що набувач збагатився за рахунок потерпілого поза підставою, передбаченою законом, іншими правовими актами чи правочином.

Набуття чи збереження майна буде безпідставним не тільки за умови відсутності відповідної підстави з самого початку при набутті майна, а й тоді, коли первісно така підстава була, але у подальшому відпала.

Отже, для виникнення зобов`язання, передбаченого статтею 1212 Цивільного кодексу України, важливим є сам факт безпідставного набуття або збереження, а не конкретна підстава, за якою це відбулося.

Пунктом 3 Порядку використання коштів, передбачених у державному бюджеті для відшкодування втрат від пошкодження посівів сільськогосподарських культур внаслідок надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.08.2021 №885, встановлено, що відшкодування втрат від повністю втрачених (загиблих) посівів сільськогосподарських культур внаслідок надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру за рахунок бюджетних коштів надається шляхом виплати дотації на одиницю угідь, на яких повністю втрачені (загинули) посіви сільськогосподарських культур.

Для надання дотації Мінагрополітики, зокрема, утворює комісію, яка є постійно діючим органом, структурні підрозділи облдержадміністрацій, що забезпечують виконання функцій з питань агропромислового розвитку, утворюють обласні комісії з прийняття рішень щодо виплати дотації.

Відповідно до п.9 Порядку обласна комісія розглядає подані згідно з пунктом 8 цього Порядку документи, встановлює достовірність наведених у поданих документах даних, перевіряє факт включення отримувача до переліку суб`єктів господарювання, що постраждали, відповідно до рішення Експертної комісії з визначення рівнів та класів надзвичайних ситуацій ДСНС щодо визначення рівня та класу надзвичайних ситуацій природного характеру, які сталися на території регіону, перевіряє відповідність отримувача вимогам, визначеним абзацами другим і третім пункту 4 цього Порядку та затверджує зведену відомість отримувачів дотації.

До 1 листопада обласні комісії подають у паперовому вигляді зведену відомість отримувачів дотації до Мінагрополітики та копію рішення Експертної комісії з визначення рівнів та класів надзвичайних ситуацій ДСНС щодо визначення рівня та класу надзвичайних ситуацій природного характеру, які сталися на території регіону.

Пунктом 10 Порядку затверджено, що Комісія Мінагрополітики опрацьовує документи, які надійшли від обласних комісій, і здійснює до 15 листопада з урахуванням наявних бюджетних асигнувань за відповідним напрямом пропорційний розподіл бюджетних коштів для надання дотації в розрізі кожного отримувача, який затверджується наказом Мінагрополітики.

Відтак, як встановлено судом, за результатом розгляду поданих ПП "Шанс-2016" документів відповідно до п.8 Порядку, обласною комісією було складено відомість отримувачів державної підтримки для відшкодування втрат від загибелі посівів сільськогосподарських культур по Одеській області у 2021 році (зведена відомість отримувачів дотації) та, відповідно, подано зведену відомість до Мінагрополітики.

У подальшому, наказом Мінагрополітики затверджено розподіл бюджетних коштів для надання дотації, на підставі якого Департаментом аграрної політики, продовольства та земельних відносин Одеської обласної державної (військової) адміністрації здійснено перерахування коштів (дотації) на рахунок ПП "Шанс-2016" у розмірі 235 000 грн.

Доказів скасування Наказу Мінагрополітики в адміністративному чи судовому порядку матеріали справи не містять.

Відтак, враховуючи, що підставою отримання коштів ПП "Шанс-2016" фактично є Наказ Мінагрополітики про затвердження розподілу бюджетних коштів для надання дотації, який не було скасовано, суд зазначає, що відповідна підстава існує та не відпала, з огляду на що підстави для застосування ст.1212 ЦК України до спірних правовідносин відсутні.

Посилання прокурора по суті справи ґрунтуються на тій обставині, що відповідачем надано недостатню кількість документів для отримання дотації або надано документи, зміст яких не відповідає дійсності, що свідчить про незаконність отримання ПП «Шанс-2016» коштів, передбачених Мінагрополітики у державному бюджеті за програмою Фінансова підтримка сільгосптоваровиробників.

Крім того, прокурор зазначає, що до спірних правовідносин має бути застосований п. 11 Порядку, яким передбачено, що в разі встановлення контролюючими органами факту незаконного отримання та/або нецільового використання дотації отримувач повертає отримані бюджетні кошти до державного бюджету і позбавляється протягом трьох років від дати виявлення такого порушення права на отримання фінансової підтримки.

Суд зауважує, що вказаною нормою передбачено, що факт незаконності отримання дотації встановлюється контролюючим органом.

У судовому засіданні 07.06.2023 судом було з`ясовано, що, на думку прокуратури, контролюючим органом у спірних правовідносинах є саме прокуратура, якою встановлено факт незаконного отримання відповідачем дотації.

З приводу цього суд зазначає, що до повноважень прокуратури, виходячи з системного аналізу положень Закону України "Про прокуратуру", не входить повноваження щодо встановлення факту незаконного отримання та/або нецільового використання дотації.

Відтак, у даному випадку прокуратура, так само, як і суд, не може підміняти собою контролюючий орган, який наділений відповідними повноваженнями.

При цьому, як вже було зазначено судом, пунктом 11 Порядку встановлено не тільки обов`язок отримувача щодо повернення до державного бюджету суми незаконно отриманої дотації, але й санкцію щодо позбавлення отримувача протягом трьох років від дати виявлення такого порушення права на отримання фінансової підтримки.

Отже, фактично, вказане положення передбачає застосування до отримувача заходів відповідальності.

Статтею 8 Конституції України встановлено, що норми Конституції України є нормами прямої дії.

Згідно зі ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ст. 55 Конституції України кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

При цьому положення частини другої статті 55 Конституції України необхідно розуміти так, що конституційне право на оскарження в суді будь-яких рішень, дій чи бездіяльності всіх органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб гарантовано кожному. Реалізація цього права забезпечується у відповідному виді судочинства і в порядку, визначеному процесуальним законом.

Конституційний Суд України зазначав, що "складовим елементом конституційного принципу верховенства права в розумінні статті 8, частини другої статті 55 Конституції України є доступ особи до суду з метою здійснення судового контролю щодо законності та правомірності усіх рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їх посадових і службових осіб, оскільки в результаті такої діяльності публічної влади можливе свавільне втручання у права, свободи будь-якої фізичної чи юридичної особи" (абзац перший підпункту 3.2 пункту 3 мотивувальної частини Рішення від 24 червня 2020 року № 6-р(ІІ)/2020); "приписи статті 8, частини першої статті 55 Конституції України зобов`язують державу гарантувати на законодавчому рівні кожному можливість реалізації його права на судовий захист. Законодавець має встановити такий обсяг права осіб на судовий захист, який забезпечував би його дієву реалізацію, а відмова судів у реалізації такої можливості може призвести до порушення гарантованого Конституцією України права на судовий захист" (перше, друге речення абзацу шостого пункту 2 мотивувальної частини Рішення від 6 квітня 2022 року № 2-р(ІІ)/2022).

Конституційний Суд України на розвиток наведених юридичних позицій зауважує, що з принципу "верховенства права" (правовладдя) та вимоги утвердження і забезпечення права особи на судовий захист, що його як загальне право визначено в частині першій статті 55 Конституції України, а в її частині другій виокремлено гарантоване право на оскарження до суду рішень, дій або бездіяльності органів публічної влади, їх посадових і службових осіб, випливає обов`язок держави в особі органу законодавчої влади запровадити юридичний механізм реалізації права особи на судовий захист, зокрема в ділянці судового захисту прав і свобод особи у сфері відносин за публічним правом. Такий юридичний механізм має забезпечувати дієвість права особи на судовий захист, що виявляється в запровадженні законом процесуальних можливостей для реального захисту та поновлення порушених прав і свобод особи, особливо в ситуації, коли це порушення спричинено рішеннями, діями або бездіяльністю органів публічної влади, їх посадових і службових осіб.

Відтак, з урахуванням наведених норм законодавства, в разі встановлення контролюючим органом факту незаконного отримання дотації, наслідком якого має застосування відповідальності до отримувача, у разі порушення прав та обов`язків останнього, отримувач не позбавлений права оскаржити рішення контролюючого органу у порядку підлеглості вищому органу або посадовій особі або до суду.

У даному випадку, прокуратура, підмінюючи собою контролюючий орган та не приймаючи адміністративного акту за наслідком встановлення факту незаконного отримання дотації через відсутність у останньої належних повноважень, позбавляє отримувача дотації права на адміністративне або судове оскарження рішення контролюючого органу.

Крім того, суд зазначає, що ст. 222 Кримінального кодексу України передбачає кримінальну відповідальність щодо надання завідомо неправдивої інформації органам державної влади, органам влади Автономної Республіки Крим чи органам місцевого самоврядування, банкам або іншим кредиторам з метою одержання субсидій, субвенцій, дотацій, кредитів чи пільг щодо податків у разі відсутності ознак кримінального правопорушення проти власності.

При цьому, прокуратурою було зазначено про внесення відомостей до ЄДРДР стосовно вчинення відповідного правопорушення.

Таким чином, суд вважає, що прийняття судом рішення щодо незаконності отримання дотації має бути встановлено в рамках кримінального провадження та належним судом.

З урахуванням викладеного, суд зазначає про відсутність у матеріалах справи доказів наявності відповідного рішення контролюючого органу, що є обов`язковим для застосування наслідків п.11 Порядку.

5.3. Щодо посилань прокурора на невідповідність поданих для отримання дотації документів закону та фактичним обставинам.

При цьому при наданні оцінки доводам всіх учасників судового процесу суд враховує, що обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи (ч.5 ст.236 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідно до п.3 ч.4 ст.238 ГПК України у мотивувальній частині рішення зазначається, зокрема, мотивована оцінка кожного аргументу, наведеного учасниками справи, щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову, крім випадку, якщо аргумент очевидно не відноситься до предмета спору, є явно необґрунтованим або неприйнятним з огляду на законодавство чи усталену судову практику.

Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів учасників справи та їх відображення у судовому рішенні, суд спирається на висновки, що зробив Європейський суд з прав людини від 18.07.2006 у справі "Проніна проти України", та вказує, що п.1 ст.6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент.

Відтак, суд зазначає, що відповідно до п. 8 Порядку отримувачі подають для отримання дотації до 15 жовтня поточного року до обласних комісій у паперовому вигляді такі документи:

- заявку на отримання дотації;

- довідку про відкриття поточного рахунка, видану банком;

- довідку про посів озимих культур на зерно та зелений корм під урожай наступного року (із форми державного статистичного спостереження № 29-сг) або про посівні площі сільськогосподарських культур за їх видами (із форми державного статистичного спостереження № 4-сг);

- довідку Укргідрометцентру про надзвичайну ситуацію техногенного або природного характеру, внаслідок якої повністю втрачено (загинули) посіви сільськогосподарських культур;

- акт обстеження посівів сільськогосподарських культур;

- акт на списання посівів сільськогосподарських культур;

- довідку від отримувача про відсутність страхових відшкодувань за втрачені (загиблі) посіви сільськогосподарських культур на зазначеній площі.

На виконання положень Порядку, з метою отримання дотації, ПП "Шанс-2016" було надано обласній комісії наступні документи:

- заявку на отримання дотації сільськогосподарським товаровиробникам шляхом державної підтримки для відшкодування втрат від повністю втрачених (загиблих) посівів сільськогосподарських культур внаслідок надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру від 07.10.2021;

- довідку про відкриття банківського рахунку ПП "Шанс-2016" в АТ "Райффайзен Банк Аваль";

- звіт про площі та валові збори сільськогосподарських культур, плодів, ягід і винограду на 1 грудня 2019 (із форми державного статистичного спостереження № 29-сг);

- довідку Гідрометеорологічного центру Чорного та Азовського морів про несприятливі погодні умови восени 2019 року та весняний період 2020 року щодо стану озимих культур на території Тарутинського району Одеської області від 03.06.2020;

- акт обстеження посівів від 07.10.2021;

- акт на списання посівів сільськогосподарських культур від 07.10.2021;

- довідку від 07.10.2021 про те, що ПП "Шанс-2016" не отримувало кошти за страхування сільськогосподарських культур у 2020 році.

Як вбачається з заявки ПП "Шанс-2016" на отримання дотації, наданої Департаментом аграрної політики, продовольства та земельних відносин Одеської обласної військової адміністрації на запит прокуратури, всі зазначені документи були вказані у якості додатків до заявки та відмічені як такі, що подані до обласної комісії.

Доказів на спростування факту надання ПП "Шанс-2016" перелічених документів до обласної комісії матеріали справи не містять.

Як було встановлено судом, доводи прокуратури перш за все зводяться до того, що відповідач не мав у користуванні та/або володінні земельної ділянки площею щонайменше 50 га.

При цьому, суд зазначає, що наведеним Порядком не встановлено обов`язку щодо надання обласній комісії заявниками документів на підтвердження наявності земельної ділянки у користуванні та/або володінні заявника.

Втім, як вбачається з п. 5 Порядку, дотація надається отримувачам, які є власниками зазначених посівів сільськогосподарських культур, тобто, заявник повинен довести право власності саме на повністю втрачені (загиблі) посіви.

На підтвердження права власності на зазначені посіви відповідачем надано звіт про площі та валові збори сільськогосподарських культур, плодів, ягід і винограду на 1 грудня 2019 року (із форми державного статистичного спостереження № 29-сг).

Серед іншого, відповідачем надано договір №3-2017 від 17.07.2017 про спільну діяльність, укладений між ним та Білгород-Дністровською КЕЧ району, відповідно до якого вкладом Білгород-Дністровської КЕЧ району у спільну діяльність є, зокрема, право доступу та обробки земельних ділянок загальною площею 147 гектар згідно з актом обміру земельної ділянки.

У відомості отримувачів державної підтримки для відшкодування втрат від загибелі посівів сільськогосподарських культур по Одеській області у 2021 році у графі "Договір, строк" уповноваженим органом здійснено запис "Договір спільної діяльності на 278,75 га, строк до 17.07.2024".

Оцінюючи доводи прокурора щодо невідповідності договору №3-2017 від 17.07.2017 про спільну діяльність, укладеного між відповідачем та Білгород-Дністровською КЕЧ району, вимогам законодавства, суд зазначає наступне.

Відповідно до ст. 204 ЦК України правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним.

Враховуючи, що зазначений договір не був визнаний недійсним та не був скасованим, а також те, що вказаний договір не є предметом розгляду даної справи, суд не має можливості в рамках розгляду наведеної справи надавати оцінку правомірності договору.

Крім того, суд зауважує, що відповідно до ст.1130 ЦК України за договором про спільну діяльність сторони (учасники) зобов`язуються спільно діяти без створення юридичної особи для досягнення певної мети, що не суперечить законові. Спільна діяльність може здійснюватися на основі об`єднання вкладів учасників (просте товариство) або без об`єднання вкладів учасників.

Статтею 1131 ЦК України встановлено, що договір про спільну діяльність укладається у письмовій формі.

Таким чином, суд зазначає, що діюче законодавство не містить імперативної норми щодо державної реєстрації договору про спільну діяльність, з огляду на що доводи прокурора щодо необхідності державної реєстрації договору про спільну діяльність судом до уваги не приймаються.

Крім того, посилання прокуратури на відповідь Бородінської селищної ради щодо того, що в користуванні вказаного господарства не перебуває земельна ділянка комунальної власності не можуть бути взяті судом до уваги, оскільки земельна ділянка не належить до комунальної власності, перебуває у державній власності та знаходиться в користуванні Міністерства оборони України, що встановлено численною судовою практикою.

Щодо посилань прокурора на невідповідність акту обстеження посівів та акту на списання посівів вимогам законодавства щодо оформлення первинних документів, суд зазначає наступне.

Наказом Мінагрополітики від 31.08.2021 №158 затверджено форму акту обстеження та акту на списання посівів сільськогосподарських культур.

Відтак, Наказом встановлено, що відповідні акти мають містити підпис керівника заявника та бухгалтера (за наявності). В акті зазначається інформація, підготовлена на основі підтвердних документів, отриманих від заявника.

Досліджуючи акт обстеження посівів та акт на списання посівів від 07.10.2021, надані відповідачем до обласної комісії з метою отримання дотації, судом встановлено, що зазначені документи оформлені відповідно до вимог вищезазначеного Наказу.

Стосовно доводів прокуратури щодо того, що документи, надані відповідачем, не підтверджують факт втрати посівів у 2021 році, суд зазначає, що відповідно до п.5 Порядку отримувачу надається дотація за повністю втрачені (загиблі) посіви, якщо пошкодження мало місце в період з 1 жовтня попереднього року до 30 вересня поточного року. У 2021 році дотація надається за повністю втрачені (загиблі) посіви починаючи з 1 січня 2020 року.

Як встановлено судом, факт втрати посівів було зафіксовано ПП "Шанс-2016" 29.05.2020, тобто, у період, за який Порядком передбачено виплату дотації за вказане пошкодження, а отже посилання прокурора про невідповідність періоду є безпідставним.

Крім того, посилання прокурора на те, що довідка Гідрометеорологічного центру Чорного та Азовського морів про несприятливі погодні умови восени 2019 та весняний період 2020 року щодо стану озимих культур на території Тарутинського району Одеської області не містить достатнього обґрунтуванням факту існування форс-мажорних обставин на відповідній території та втрату певних посівів фермерського господарства, та не може бути належним доказом у справі, суд оцінює критично з огляду на наступне.

Пунктом 8 Порядку використання коштів, передбачених у державному бюджеті для відшкодування втрат від пошкодження посівів сільськогосподарських культур внаслідок надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру затверджено, що отримувачі подають для отримання дотації до обласних комісій, зокрема, довідку Укргідрометцентру про надзвичайну ситуацію техногенного або природного характеру, внаслідок якої повністю втрачено (загинули) посіви сільськогосподарських культур.

Відповідно до п.1.4 Положення "Про Український гідрометеорологічний центр" Державної служби України з надзвичайних ситуацій, затвердженого Наказом Державної служби України з надзвичайних ситуацій від 08.11.2016 року №577 (у редакції наказу Державної служби України з надзвичайних ситуацій 21.08.2020 № 475), у підпорядкуванні УкрГМЦ знаходиться, зокрема Гідрометеорологічний центр Чорного та Азовського морів.

Таким чином, суд, досліджуючи довідку, видану на звернення ПП "Шанс-2016" Гідрометеорологічним центром Чорного та Азовського морів, який є підпорядкованим органом Укргідрометцентру, зазначає, що довідка видана компетентним органом та відповідає вимогам, затвердженим вищезазначеним Порядком.

Суд також зауважує, що жодним нормативно-правовим чи іншим актом не встановлено обов`язковість виїзду працівників органів Укргідрометцентру на місце події задля фіксації надзвичайної ситуації, зокрема, встановлення факту втрати посівів через посуху.

До того ж, як вже було встановлено судом, Наказом Департаменту аграрної політики, продовольства та земельних відносин Одеської обласної державної адміністрації від 15.09.2021 №81 зі змінами, внесеними наказами від 19.10.2021 №101 та від 23.10.2021 № 106, утворено обласну комісію з прийняття рішень щодо виплати дотації від відшкодування втрат від повністю втрачених (загиблих) посівів сільськогосподарських культур внаслідок надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру, до складу якої увійшли, зокрема, представники Головного управління статистики в Одеській області та Гідрометеорологічного центру Чорного та Азовського морів, які були наділені правом щодо висловлення зауважень стосовно наявності чи відсутності надзвичайної ситуації та наслідків, спричинених останньою.

Крім того, як вбачається з протоколу засідання №114-20 від 03.07.2020 Експертної комісії ДСНС України з визначення рівнів та класів надзвичайних ситуацій, комісією затверджена, зокрема, надзвичайна ситуація, пов`язана з масовим висиханням та загибеллю посівів унаслідок засухи у червні 2020 року на території Одеської області через весняні заморозки та довготривалу посуху у господарствах Одеської області.

Суд також зауважує, що у матеріалах справи наявний висновок про загибель посівів від 15.01.2021, складений Одеською регіональною торгово-промисловою палатою, у якому остання підтвердила, що надані заявником документи свідчать про те, що на полях ПП "Шанс-2016" внаслідок несприятливих умов восени 2019 року та несприятливих явищ навесні 2020 року відбулась загибель сільськогосподарських культур, а саме посівів озимої пшениці на площі 102,9 га.

Таким чином, суд, досліджуючи у сукупності довідку, видану на звернення ПП "Шанс-2016" Гідрометеорологічним центром Чорного та Азовського морів, протокол засідання Експертної комісії ДСНС України з визначення рівнів та класів надзвичайних ситуацій та висновок Одеської регіональної торгово-промислової палати доходить висновку про те, що вказані документи є належними доказами, що свідчать про надзвичайну ситуацію, пов`язану з масовим висиханням та загибеллю посівів унаслідок засухи у червні 2020 року на території Одеської області.

Щодо посилань прокуратури на те, що Головне управління статистики в Одеській області зазначило, що ПП "Шанс-2016" не надано згоди на надання на запит прокуратури первинних даних із статистичної звітності уповноваженого органу щодо зазначеного господарства, суд зазначає, що відсутність зазначених даних не впливає на висновки суду щодо недоведеності неправомірності дій отримувача дотації.

Суд також зазначає, що під час розгляду справи прокуратура не була позбавлена права заявити у порядку ст.81 ГПК України клопотання про витребування зазначених документів.

Крім того, як вже було встановлено судом, до складу обласної комісії входили представники Головного управління статистики в Одеській області, які мали можливість підтвердити чи спростувати достовірність первинних документів.

При цьому, суд зазначає, що статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" встановлено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Так, виходячи зі змісту рішення Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) "Стретч проти Сполученого Королівства" від 24.06.2003 майном у значенні статті 1 Протоколу 1 до Конвенції про захист прав і основних свобод людини 1950 року (далі - Конвенція) вважається законне та обґрунтоване очікування набути майно або майнове право за договором, укладеним з органом публічної влади. У рішенні Європейський суд з прав людини зазначив, що наявність порушень з боку органу публічної влади при укладенні договору щодо майна не може бути підставою для позбавлення цього майна іншої особи, яка жодних порушень не вчинила.

У наведеній справі ЄСПЛ дійшов висновку, що оскільки особу позбавили права на його майно лише з тих підстав, що порушення були вчинені з боку публічного органу, а не громадянина, в такому випадку мало місце "непропорційне втручання у право заявника на мирне володіння своїм майном та, відповідно, відбулось порушення статті 1 Першого протоколу Конвенції".

Пунктом 21 рішення ЄСПЛ у справі "Федоренко проти України" суд акцентує увагу на рішення ЄСПЛ від 24.06.2003 у справі "Стретч проти Об`єднаного Королівства Великобританії і Північної Ірландії", виходячи зі змісту пунктів 32- 35 якого, звертаючись із заявою до уповноважених органів та, виконуючи визначені чинним законодавством умови, та, дотримуючись відповідного порядку, відповідач мав право очікувати про набуття майнового права в значенні статті 1 Першого Протоколу Конвенції.

У рішенні Європейського суду з прав людини по справі "Пайн Велі Девелопмент Лтд" та інші проти Ірландії" від 23.10.1991 ЄСПЛ зазначив, що статтю 1 Першого протоколу Конвенції можна застосувати до захисту "правомірних очікувань" щодо певного стану речей (у майбутньому), оскільки їх можна вважати складовою частиною власності. "Правомірні очікування" виникають у особи, якщо нею було дотримано всіх вимог законодавства для отримання відповідного рішення уповноваженого органу, а тому вона мала усі підстави вважати, що таке рішення є дійсним та розраховувати на певний стан речей.

Згідно з ч. 1 ст. 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права, елементом якого є принцип правової визначеності.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Рисовський проти України" (заява № 29979/04) відображено особливу важливість принципу "належного урядування". Він передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб. Так, на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси.

Принцип "належного урядування", як правило, не повинен перешкоджати державним органам виправляти випадкові помилки, навіть ті, причиною яких є їхня власна недбалість. Будь-яка інша позиція була б рівнозначною, inter alia, санкціонуванню неналежного розподілу обмежених державних ресурсів, що саме по собі суперечило б загальним інтересам. З іншого боку, потреба виправити минулу "помилку" не повинна непропорційним чином втручатися в нове право, набуте особою, яка покладалася на легітимність добросовісних дій державного органу. Іншими словами, державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків.

Ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу, а помилки не можуть виправлятися за рахунок осіб, яких вони стосуються (mutatis mutandis, рішення у справі "Пінкова та Пінк проти Чеської Республіки" (Pincova and Pine v. The Czech Republic), п. 58, а також рішення у справі "Ґаші проти Хорватії" (Gashi v. Croatia), заява № 32457/05, п. 40, від 13.12.2007, та у справі "Трґо проти Хорватії" (Trgo v. Croatia), заява № 35298/04, п. 67, від 11.06.2009).

Таким чином, з урахуванням зазначеної практики ЄСПЛ, поведінка державних органів повинна бути максимально прозорою, відкритою та зрозумілою для всіх учасників правовідносин, а порушення встановлених законами правил та невиконання покладених на державні органи обов`язків матиме наслідком покладення на такі органи відповідальності та спричинить необґрунтовані додаткові витрати. Відтак, державні органи, виконуючи покладені на них обов`язки, повинні здійснювати свою діяльність таким чином, щоб не допускати та уникати ситуацій, внаслідок яких держава нестиме додаткові як матеріальні, так і репутаційні ризики.

Відповідні правові висновки також відображені у сталій судовій практиці, зокрема, у справі №903/382/22.

Згідно з п.3 Положення відповідно до Порядку використання коштів, передбачених у державному бюджеті для відшкодування втрат від пошкодження посівів сільськогосподарських культур внаслідок надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.08.2021 №885, Комісія здійснює такі повноваження: розглядає надані суб`єктами господарювання документи для отримання виплати дотації згідно з пунктом 8 Порядку; готує зведену відомість отримувачів дотації; забезпечує надходження до Мінагрополітики в установлені терміни зведених відомостей отримувачів дотації.

Відповідно до п.9 Порядку обласна комісія розглядає подані згідно з пунктом 8 цього Порядку документи, встановлює достовірність наведених у поданих документах даних

Пунктом 12 Положення визначено, що результати засідання Комісії оформляються протоколом, який підписує голова та члени Комісії.

Відтак, суд звертає увагу на те, що за наявності відповідного рішення органу публічної влади щодо надання відповідачу державної допомоги у вигляді спірної суми дотації, враховуючи, що надані документи пройшли всі процедури перевірки та погодження у встановленому порядку, у ПП "Шанс-2016" виникли правомірні очікування щодо розпорядження коштами, отриманими на виконання такого рішення. При цьому, такі правомірні очікування є об`єктом правового захисту згідно зі статтею 1 Першого протоколу Конвенції та національного законодавства України.

Приймаючи до уваги те, що прокуратурою не було належним чином встановлено як неправомірність дій органу, так і недобросовісність дій заявника при наданні документів для отримання дотації, суд зазначає, що будь-які незначні недоліки в діях органу жодним чином не повинні виправлятися за рахунок заявника, недобросовісність дій якого прокуратурою встановлена не була, натомість зворотне спричинить порушення положень Першого протоколу Конвенції.

Таким чином, з урахуванням вищенаведеного, суд доходить висновку про необґрунтованість позовних вимог прокуратури та вважає, що відповідні вимоги задоволенню не підлягають.

Приймаючи до уваги відмову у задоволенні позовних вимог в повному обсязі, витрати по сплаті судового збору покладаються на прокуратуру та відшкодуванню, згідно до ст.129 Господарського процесуального кодексу України, не підлягають.

Керуючись ст.129, 232, 233, 236-238, 240-241 Господарського процесуального кодексу України, суд

В И Р І Ш И В:

1. У задоволенні позову Керівника Болградської окружної прокуратури Одеської області в інтересах держави в особі 1) Міністерства аграрної політики та продовольства України та 2) Департаменту аграрної політики, продовольства та земельних відносин Одеської обласної державної (військової) адміністрації до Приватного підприємства "Шанс-2016" про стягнення коштів у сумі 235 000 грн відмовити.

2. Судові витрати покласти на прокуратуру.

Рішення суду набирає законної сили в порядку ст. 241 ГПК України та підлягає оскарженню до Південно-західного апеляційного господарського суду в порядку ст.256 ГПК України.

Повне рішення складено 19 червня 2023 р.

Суддя Ю.М. Щавинська