ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

"13" червня 2023 р. Справа№ 910/103/19

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Майданевича А.Г.

суддів: Суліма В.В.

Ткаченка Б.О.

перевіривши матеріали апеляційної скарги ОСОБА_1

на рішення Господарського суду міста Києва від 10.04.2019,

у справі № 910/103/19 (суддя Паламар П.І.)

за позовом Публічного акціонерного товариства "Державний експортно-імпортний банк України"

до ОСОБА_1

третя особа Товариство з обмеженою відповідальністю "Комелія"

про звернення стягнення на предмет іпотеки, ціна позову 3340611,09 доларів США, що еквівалентно становить 46243868,88 грн.,-

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Господарського суду міста Києва від 10.04.2019 у справі № 910/103/19 позов Публічного акціонерного товариства "Державний експортно-імпортний банк України" задоволено.

Визначено спосіб реалізації вищенаведеного предмета іпотеки шляхом продажу на прилюдних торгах у межах процедури виконавчого провадження за початковою ціною реалізації, визначеною в ході виконавчого провадження суб`єктом оціночної діяльності відповідно до вимог чинного законодавства України.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Публічного акціонерного товариства "Державний експортно-імпортний банк України" 616700 грн. витрат по оплаті судового збору.

Не погоджуючись із рішенням, ОСОБА_1 звернувся до Північного апеляційного господарського суду із апеляційною скаргою, в якій просить поновити йому строк на апеляційне оскарження рішення Господарського суду міста Києва від 10.04.2019 у справі № 910/103/19 та скасувати рішення в частині стягнення з нього на користь Публічного акціонерного товариства "Державний експортно-імпортний банк України" 616700 грн. витрат по оплаті судового збору та прийняти в цій частині нове рішення, яким стягнути з ОСОБА_1 на користь користь Публічного акціонерного товариства "Державний експортно-імпортний банк України" 76650 грн. витрат зі сплати судового збору.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу №910/103/19 передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючий суддя - Майданевич А.Г., суддів: Сулім В.В., Ткаченко Б.О.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 05.05.2023 витребувано матеріали справи №910/103/19 з Господарського суду міста Києва, які надійшли на адресу суду апеляційної інстанції 07.06.2023.

11.05.2023 до Північного апеляційного господарського суду від представника Публічного акціонерного товариства "Державний експортно-імпортний банк України" (Тищук Миколи Андрійовича), надійшли заперечення проти відкриття апеляційного провадження за апеляйціною скаргою ОСОБА_1 на рішення Господарського суду міста Києва від 10.04.2019 у справі №910/103/19, в якому він просить не приймати вказану апеляційну скаргу до розгляду.

Суд дослідивши матеріали справи зазначає наступне.

Повний текст оскаржуваного судового рішення було підписано 10.04.2019 Отже, останнім днем для подання апеляційної скарги є 31.04.2019, натомість ОСОБА_1 звернувся з апеляційною скаргою до суду апеляційної інстанції лише 24.04.2023.

Обґрунтовуючи клопотання про пропущення строку на апеляційне оскарження ОСОБА_1 зазначає, що про наявність судового рішення дізнався в березні 2023 року звернувшись до банку, яким йому було заблоковано рахунки через виконавче провадження відкрите, на підставі рішення Господарського суду міста Києва від 10.04.2019 у справі №910/103/19.

Інших підстав неможливості звернення з апеляційною скаргою в межах процесуального строку та неможливості такого звернення до суду скаржником не зазначено (з урахуванням того, що рішення Господарського суду від 10.04.2019 оприлюднено в ЄДРСР 15.05.2019)

За таких обставин, суд звертає увагу на правовий висновок Верховного суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду, викладений в постанові від 22.11.2022 у справі №9/5005/6325/2011 (904/7806/21) при розгляді подібних доводів про «не повідомлення скаржника про час та дату розгляду справи», а саме :

46.13 З огляду на це, суд, який комунікує з учасником справи за допомогою повідомлених ним засобів комунікації, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з «презумпції обізнаності» особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення. Самого лише заперечення учасника про неотримання повідомлення недостатньо, щоб спростувати цю презумпцію.

46.16 Суд, який добросовісно інформує учасника справи з наміром забезпечити здійснення правосуддя, не повинен нести «ризик незнання» учасника, який надав суду свої номери та адреси, але не користується чи не стежить за ними.

46.19 Витративши значні ресурси, Україна створила інформаційне поле, де зацікавлена особа може знайти інформацію про судову справу. Функціонує Єдиний державний реєстр судових рішень. На сайті судової влади доступні персоналізовані відомості про автоматичний розподіл справ та розклад засідань. Працює підсистема «Електронний кабінет» ЕСІТС.

Відтак, з наведеного вбачається, що апелянт знав або міг знати про наявність справи в провадженні суду першої інстанції, натомість на власний розсуд не виявив бажання прийняти участь у розгляді даної справи, що залежало виключно від волі самого апелянта, оскільки судом було вжито всіх можливих заходів щодо інформування учасників про стан розгляду справи.

Водночас, судом апеляційної інстанції з`ясовано, що скаржник дійсно фізично не отримував направлені судом першої інстанції процесуальні документи, які містять відмітку поштового переказу, а саме: №585, №585, №887, №448, №281, оскільки вони були повернуті з відміткою (штемпелем) відділенням поштового зв`язку на адресу Господарського суду міста Києва за неврученням адресату (з причин закінчення встановленого строку зберігання).

Жодних заяв або клопотань про зміну адреси від ОСОБА_1 не надходило.

Як вбачається із матеріалів справи, апелянт достеменно знав про судове провадження у даній справі, оскільки ним 11.02.2019 року особисто було подано до суду першої інстанції, заяву про відкладення розгляду справи №910/103/19 (том 2, аркуш справи 98).

Таким чином, Північний апеляційний господарський суд вказані доводи скаржника не визнає поважними для поновлення пропущено строку через те, що з матеріалів справи вбачається, що апелянтом особисто було подано клопотання про відкладення розгляду справи №910/103/19 призначеної на 12.02.2019 року, яке апелянт подав до Господарського суду міста Києва 11.02.2019 року (том 2, аркуш справи 98), а також враховуючи, що апелянту надсилались процесуальні документи на адресу, яку апелянт вказував особисто, для здійснення з ним листування.

Статтею 119 ГПК України не передбачено конкретного переліку обставин, що відносяться до поважних і можуть бути підставою для поновлення пропущеного процесуального строку.

У кожному випадку суд повинен з урахуванням конкретних обставин пропуску строку оцінити доводи, що наведені на обґрунтування клопотання про його поновлення, та зробити мотивований висновок щодо поважності чи неповажності причин пропуску строку, встановити чи є такий строк значним та чи поновлення такого строку не буде втручанням у принцип юридичної визначеності з врахуванням балансу суспільного та приватного інтересу.

При цьому поважними визнаються лише ті обставини, які є об`єктивно непереборними і пов`язані з дійсними істотними труднощами для вчинення відповідних процесуальних дій. Поновлення пропущеного процесуального строку є правом господарського суду, яке він використовує виходячи із поважності причин пропуску строку на оскарження.

Питання про поважність причин пропуску процесуального строку в розумінні статті 86 Господарського процесуального кодексу України вирішується судом за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Крім того, за приписами ч.1 ст.9 ГПК України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи або обмежений у праві отримання в суді усної або письмової інформації про результати розгляду його судової справи. Будь-яка особа, яка не є учасником справи, має право на доступ до судових рішень у порядку, встановленому законом.

Відповідно до ч.2 ст.2 Закону України "Про доступ до судових рішень" усі судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в електронній формі не пізніше наступного дня після їх виготовлення і підписання.

Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 3 Закону України "Про доступ до судових рішень" для доступу до судових рішень судів загальної юрисдикції Державна судова адміністрація України забезпечує ведення Єдиного державного реєстру судових рішень. Єдиний державний реєстр судових рішень - автоматизована система збирання, зберігання, захисту, обліку, пошуку та надання електронних копій судових рішень.

Судові рішення, внесені до Реєстру, є відкритими для безоплатного цілодобового доступу на офіційному веб-порталі судової влади України (ч. 1 ст. 4 Закону України "Про доступ до судових рішень").

Застосовуючи відповідно до ст.17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" при розгляді справи ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, суд зазначає, що право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (п.35 рішення від 07.07.1989р. Європейського суду з прав людини у справі "Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії" (Alimentaria Sanders S.A. v. Spain).

Апелянтом ані в тексті апеляційної скарги, ані окремо в клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження не вказано жодних причин, які заважали скаржнику звернутись до суду першої інстанції чи ЄДРСР для ознайомлення з повним текстом оскаржуваного рішення.

Враховуючи вищевикладене, скаржник мав можливість ознайомитись з оскаржуваним рішенням у Єдиному державному реєстрі судових рішень, яке було опубліковано 15.05.2019.

Відповідно до ч. 1 ст. 256 Господарського процесуального кодексу України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів, а на ухвалу суду - протягом десяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Згідно п. 2 ч. 2. ст. 256 Господарського процесуального кодексу України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне провадження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом десяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали.

Зважаючи на викладене, суд апеляційної інстанції доводи заявника про пропущення строку на апеляційне оскарженя не приймає як поважні, та вважає за необхідне запропонувати скаржнику вказати інші підстави поважності пропущення строків на апеляційне оскарження вищезазначеного рішення.

Приписами ч. 2 ст. 260 ГПК України передбачено, що до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 258 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу.

Отже, наявні підстави для застосування судом апеляційної інстанції ч.3 ст. 260 ГПК України та залишення поданої апеляційної скарги без руху.

При цьому, апеляційний суд зазначає, що відповідно до пункту 4 статті 174, пункту 2 статті 260 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з частиною 4 статті 174 Господарського процесуального кодексу України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Керуючись статтями 174, 234, 258, 260 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд, -

УХВАЛИВ :

1. Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Господарського суду міста Києва від 10.04.2019 у справі №910/103/19 -залишити без руху.

2. Роз`яснити ОСОБА_1 , що протягом десяти днів з дня вручення даної ухвали особа має право усунути недоліки, надавши суду апеляційної інстанції вмотивоване клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням поважності причин пропущення.

3. Попередити ОСОБА_1 , що у випадку не усунення у встановлений термін вказаних недоліків, суд апеляційної інстанції не приймає таку апеляційну скаргу до розгляду та повертає скаржнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями та не підлягає оскарженню.

Головуючий суддя А.Г. Майданевич

Судді В.В. Сулім

Б.О. Ткаченко