ПІВНІЧНО-ЗАХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 червня 2023 року Справа № 924/793/21

Північно-західний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючий суддя Саврій В.А., суддя Тимошенко О.М. , суддя Юрчук М.І.

при секретарі судового засідання Комшелюку А.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Першого заступника керівника Хмельницької обласної прокуратури на рішення господарського суду Хмельницької області від 09.02.2022 (повний текст - 21.02.2022) у справі №924/793/21 (суддя Заярнюк І.В.)

за позовом Першого заступника керівника Хмельницької обласної прокуратури в інтересах держави в особі органів, уповноважених державою здійснювати відповідні функції держави у спірних правовідносинах:

1) Державного агентства лісових ресурсів України,

2) Хмельницької обласної державної адміністрації,

до 1) Регіонального відділення Фонду державного майна України по Вінницькій та Хмельницькій областях,

2) ОСОБА_1

про визнання недійсними наказу, результатів електронного аукціону, договору купівлі- продажу об`єкта малої приватизації та його повернення у державну власність,

за участю представників:

прокурор - Рункевич І.В.;

відповідача-1 - Стецюк Т.Л.

відповідача-2 - Савченко О.В.; Пістряк М.С.;

ВСТАНОВИВ:

Перший заступник керівника Хмельницької обласної прокуратури звернувся з позовом, з урахуванням заяви про зміну предмета позову, про:

1) визнання недійсним наказу Регіонального відділення Фонду державного майна України по Вінницькій та Хмельницькій областях від 07.07.2020 №150-у, яким затверджено протокол засідання аукціонної комісії для продажу об`єкта малої приватизації - об`єкта незавершеного будівництва (40% готовності) "Комплекс будівель (адмінбудинок, котельня, гараж)" по АДРЕСА_1 та обліковується на балансі ДП "Хмельницьке лісомисливське господарство",

2) визнання недійсними результатів електронного аукціону з продажу об`єкта малої приватизації - об`єкта незавершеного будівництва (40% готовності) "Комплекс будівель (адмінбудинок, котельня, гараж)", розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , що оформлені протоколом електронного аукціону від 09.09.2020 №UA-PS-2020-08-10-000104-3, який затверджений наказом Регіонального відділення ФДМ України по Вінницькій та Хмельницькій областях від 14.09.2020 №993,

3) визнання недійсним договору купівлі-продажу об`єкта малої приватизації - об`єкта незавершеного будівництва (40% готовності) "Комплекс будівель (адмінбудинок, котельня, гараж)" по АДРЕСА_1 , укладений 28.09.2020 Регіональним відділенням Фонду державного майна України по Вінницькій та Хмельницькій областях та ОСОБА_1 , нотаріально посвідчений приватним нотаріусом Вінницького міського нотаріального округу Скутельник І.А., серія та номер: 6708 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 250).

4) зобов`язання ОСОБА_1 повернути державі в особі Регіонального відділення Фонду державного майна України по Вінницькій та Хмельницькій областях об`єкт малої приватизації - об`єкт незавершеного будівництва (40% готовності) "Комплекс будівель (адмінбудинок, котельня, гараж)" по АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 250).

Рішенням господарського суду Хмельницької області від 09.02.2022 у справі №924/793/21 у задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням, скаржник звернувся до Північно-західного апеляційного господарського суду із апеляційною скаргою, в якій просить оскаржуване рішення скасувати та прийняти нове, яким задовольнити позовні вимоги прокурора.

Апелянт вважає, що оскаржуване рішення винесено з порушенням норм процесуального права та неправильним застосуванням норм матеріального права, неповним з`ясуванням судом обставин, що мають значення для справи.

В обґрунтування апеляційної скарги апелянт посилається на те, що відповідно до відомостей Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, витяг якого міститься в матеріалах справи, власником об`єкта незавершеного будівництва (40% готовності) "Комплекс будівель (адмінбудинок, котельня, гараж)" по АДРЕСА_1 до приватизації було Державне агентство лісових ресурсів України (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 250; номер запису про право власності: 37225028).

Апелянт зазначає, що судом першої інстанції не враховано, що в матеріалах справи відсутні докази, які би підтверджували звернення Державного агентства лісових ресурсів України до Фонду державного майна України з пропозицією про включення спірного об`єкту приватизації до переліку об`єктів, що підлягають приватизації у 2018 році як це вимагає Закон.

Водночас в матеріалах справи міститься лист Державного агентства лісових ресурсів України від 07.06.2021 № 05-34/4299-21, з якого вбачається, що рішення про приватизацію вказаного вище об`єкта малої приватизації на погодження до Держлісагенства не надходило, про приватизацію вказаного об`єкта уповноважений орган управління державним майном дізнався із листа обласної прокуратури від 05.05.2021 №15/2-473 вих-21.

Таким чином, в порушення зазначених норм законодавства (чинного на час виникнення спірних відносин), наказом Фонду державного майна України "Про затвердження переліків об`єктів малої приватизації, що підлягають приватизації в 2018 році" від 27.03.2018 №447 зі змінами, вказаний об`єкт незавершеного будівництва включено до Переліку об`єктів незавершеного будівництва, законсервованих об`єктів без відома та погодження органу управління спірним державним майном на приватизацію - Держлісагенства України.

Також зазначає, що судом першої інстанції не було враховано, що в інформаційному повідомленні про проведення в електронній торговій системі продажу на аукціоні з умовами вказаного вище об`єкта малої приватизації ("Відомості приватизації" №31 (1311) від 15.07.2020, інтернет-посилання: http://www.spfu.gov.ua/userfiles/pdf/vp-l-16-n-31-131 l-14960.pdf) не зазначено обов`язкових даних про земельну ділянку, на якій розташовано об`єкт приватизації, а саме: площа, цільове призначення земельної ділянки, інформація про особу, якій земельна ділянка належить на праві власності або на праві користування, інформація про наявність обтяжень на земельну ділянку. Разом з тим, в інформаційному повідомленні лише зазначено, що інформація про земельну ділянку відсутня.

Окрім того, додатковими умовами продажу об`єкта приватизації (які є істотними умовами договору купівлі-продажу об`єкта приватизації) визначені обов`язки покупця щодо завершення будівництва та введення в експлуатацію об`єкта протягом 5 років з дня підписання договору купівлі-продажу; подальше призначення та використання об`єкта покупець визначає самостійно.

Апелянт зазначає, що об`єкт незавершеного будівництва "Комплекс будівель (адмінбудинок, котельня, гараж)" знаходиться на земельній ділянці площею 103.9847 га кадастровий номер :03:008:1702, цільове призначення: 09.01 "для ведення лісового господарства і пов`язаних з ним послуг для ведення лісового господарства і пов`язаних з ним послуг", власником якої є Хмельницька обласна державна адміністрація, а постійним користувачем - ДП "Хмельницьке лісомисливське господарство".

Судом першої інстанції не дана оцінка тому факту, що ні в інформаційному повідомленні про умови продажу спірного об`єкта малої приватизації, ні у договорі купівлі-продажу не враховано місце розташування та особливий режим використання вказаного об`єкта.

Окрім того, в порушення вимог чинного законодавства незалежна оцінка вказаного вище об`єкта малої приватизації не проводилась. При визначенні стартової ціни вказаного об`єкта приватизації не враховано інвестиційної вартості вказаного об`єкта незавершеного будівництва, експертної вартості земельної ділянки під вказаним об`єктом незавершеного будівництва, право на оренду якої виникає у покупця об`єкта приватизації на підставі ч. 6 ст. 26 Закону України "Про приватизацію державного і комунального майна".

На підставі викладеного скаржник просить суд апеляційної інстанції скасувати рішення господарського суду Хмельницької області від 09.02.2022 у справі №924/793/21 та ухвалити нове рішення, яким позовні вимоги прокурора задовольнити.

Постановою Північно-західного апеляційного господарського суду від 06.06.2022 у справі №924/793/21 рішення суду першої інстанції скасовано. Прийнято нове рішення, яким позовні вимоги задоволено.

Постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 11.04.2023 у справі №924/793/21 скасовано постанову Північно-західного апеляційного господарського суду від 06.06.2022 у справі №924/793/21, справу передано на новий розгляд до Північно-західного апеляційного господарського суду.

У вказаній постанові Верховний Суд зокрема зазначив, що суду апеляційної інстанції необхідно надати оцінку діям усіх учасників процедури приватизації спірного об`єкта незавершеного будівництва в контексті висновків ЄСПЛ, а також наслідки можливого задоволення позовних вимог через призму положень статті 1 Першого протоколу до Конвенції у контексті критеріїв сумісності заходу втручання у право на мирне володіння майном.

Також, вказано звернути увагу на правовий висновок Великої Палати Верховного Суду, викладений у постанові від 15.09.2022 у справі №910/12525/20, згідно якого торги є правочином. Якщо вони завершуються оформленням договору купівлі-продажу, то оскаржити можна договір, а вимоги про визнання недійсними торгів (аукціону) та протоколу електронного аукціону не є належними та ефективними способами захисту.

Колегія суддів Верховного Суду звертає увагу на необхідність врахувати зазначений висновок під час нового розгляду справи, у тому числі і у контексті надання оцінки доводам скаржника щодо встановлення недійсності оскаржуваного договору купівлі-продажу з точки зору відповідності його вимогам статті 215 ЦК України, а також з урахуванням посилання заявника на правові висновки Верховного Суду, викладені у постановах від 25.04.2018 у справі №910/16955/17, від 11.06.0219 у справі №920/1316/14, постанові Верховного Суду України від 06.04.2016 у справі № 3-242гс16 та підстав позовних вимог.

Також зазначає, що з огляду на задоволення частково касаційної скарги та направлення справи на новий розгляд до суду апеляційної інстанції судові витрати, понесені скаржником у зв`язку з розглядом справи у суді касаційної інстанції, підлягають розподілу за результатами вирішення спору.

03.05.2023 матеріали справи №924/793/21 надійшли до Північно-західного апеляційного господарського суду.

Автоматизованою системою документообігу суду визначено колегію суддів для розгляду справи №924/793/21 у складі: головуючий суддя Саврій В.А., суддя Тимошенко О.М., суддя Юрчук М.І.

Ухвалою Північно-західного апеляційного господарського суду від 04.05.2023 справу №924/793/21 прийнято справу №924/793/21 до провадження Північно-західного апеляційного господарського суду у складі колегії суддів: головуючий суддя Саврій В.А., суддя Тимошенко О.М., суддя Юрчук М.І. та призначено розгляд апеляційної скарги на 29.05.2023 об 11:00год. у приміщенні Північно-західного апеляційного господарського суду за адресою: 33001, м.Рівне, вул.Яворницького, 59 у залі судових засідань №4. Запропоновано сторонам у строк до 24.05.2023 надати письмові пояснення по справі з врахуванням позиції Верховного Суду, викладеної у постанові від 11.04.2023 у справі №924/793/21.

24.05.2023 від ОСОБА_1 надійшли письмові пояснення.

У поясненнях відповідач-2 стверджує, що незазначення в інформаційному повідомленні про приватизацію державного майна відомостей про земельну ділянку, на якій розташований об`єкт приватизації, не є безумовною підставою для визнання їх недійсними, оскільки відсутність вказаної інформації жодним чином не вплинуло на результати торгів (аукціону).

Окрім того, органом приватизації зазначено відомості про земельну ділянку в обсязі, який був наданий останньому відділом у Хмельницькому районі Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області за змістом листа за вихідним номером 332/416-19-0.222 від 14 березня 2019 року.

Позивачем жодним належним та допустимим доказом не доведено порушення будь-яких осіб прав в результаті незазначення в інформаційному повідомленні про приватизацію державного майна відомостей про земельну ділянку, на якій розташований об`єкт приватизації, та те, що відсутність відомостей про земельну ділянку будь-яким чином вплинуло чи вплинуло б на результати аукціону, що вказує на безпідставність обґрунтування вказаної підстави для визнання недійсними результатів електронного аукціону.

Зазначає, що органи приватизації отримали можливість здійснювати приватизацію об`єктів нерухомості без земельної ділянки, на якій вони розташовані. Оскільки земельна ділянка, на якій розташований спірний об`єкт приватизації не є предметом приватизації, тому, питання землекористування відносно вказаної земельної ділянки вирішується покупцем в порядку, визначному ч.6 ст.26 Закону України «Про приватизацію державного і комунального майна», про що зазначено за змістом п.1.2. договору купівлі-продажу об`єкта малої приватизації від 28 вересня 2020 року.

Зокрема, звертає увагу на правовий висновок Верховного Суду у постанові від 11.04.2023 у справі №924/793/21, Верховного Суду від 06.04.2021 у справі №906/677/19, Великої Палати Верховного Суду у постанові від 15.09.2022 у справі №910/12525/20.

Просить під час розгляду апеляційної скарги врахувати правову позицію, яка зазначена за змістом даних письмових пояснень.

24.05.2023 Регіональним відділенням Фонду державного майна України по Вінницькій та Хмельницькій областях було подано письмові пояснення.

У поясненнях відповідач-1 зазначає, що прокурором при звернені до суду з вимогами про визнання договору недійсним, повинно бути доведено наявність тих обставин, з якими закон пов`язує визнання угод недійсними.

Ані прокурор, ані позивач не надали доказів того, яким чином оспорюваний ними договір, стороною якого вони не є, порушує (зачіпає) їх права та законі інтереси.

Даний об`єкт був придбаний на законних підставах та при укладанні правочину були дотриманні усі умови, передбачені законодавством України.

Рішення про включення спірного майна до переліку об`єктів приватизації було прийняте у 2018 поці під час надання інформації Державним агентством лісових ресурсів України щодо об`єктів державної власності, що підлягають приватизації у 2018 році. Позиція з цього питання залишилась незмінною протягом 2018-2020 років, про що свідчить відсутність будь яких дій з боку власника, так і балансоутримувача, спрямованих на виключення об`єкта незавершеного будівництва «Комплекс будівель (адмінбудинок, котельня, гараж)».

Балансоутримувач державного майна - Державне підприємство «Хмельницьке лісомисливське господарство» перебував у тісній співпраці з регіональним відділенням щодо виконання усіх вимог органу приватизації під час підготовки майна до приватизації

Відповідачем-1 долучено до пояснень накази від 13.04.2007 №589, 22.02.2008 №216 про затвердження поіменного переліку об`єктів приватизації державної власності груп А, Д, Е та Ж та очікуване надходження коштів від їх приватизації у 2007, 2008 роках та наказ по призупинення приватизації об`єкта незавершеного будівництва «Контора з гаражем та котельнею» Хмельницька область, Хмельницький район, с.Лісові Гринівці, квартал 36, виділ 10 разом із земельною ділянкою» від 11.01.2011 №7, та зазначено, що останні не були подані Регіональним відділенням до суду першої інстанції, оскільки питання щодо призупинення приватизації не обговорювалось, що є об`єктивними обставинами, які унеможливлювали подання відповідних доказів.

На підставі викладеного просить суд апеляційної інстанції залишити апеляційну скаргу прокурора без задоволення, а рішення господарського суду Хмельницької області від 09.02.2022 у справі №924/793/21 без змін.

У зв`язку із відпусткою головуючого судді Саврій В.А. судове засідання у справі №924/793/21 29 травня 2023р. об 11:00 не відбулось.

Учасники справи були повідомлені про неможливість проведення судового засідання.

Ухвалою від 30.05.2023 розгляд апеляційної скарги призначено на 12 червня 2023 року об 15:00 год. у приміщенні Північно-західного апеляційного господарського суду за адресою: 33001, м.Рівне, вул.Яворницького, 59 у залі судових засідань №4.

30.05.2023 (лист від 24.05.2023) до суду від Заступника керівника Хмельницької обласної прокуратури надійшли додаткові пояснення, у яких останній зокрема зазначає.

Повернення у власність держави незаконно відчуженого (шляхом приватизації, проведеної з порушенням законодавства) Регіональним відділенням ФДМ України по Вінницькій та Хмельницькій областях на користь Paix Л.Л. переслідує легітимну мету контролю за використанням майна відповідно до загальних інтересів у тому, щоби таке відчуження відбувалося у передбачений чинним законодавством спосіб та сприяло досягненню максимального економічного ефекту від продажу об`єкта державної власності.

Оскільки прокурором заявлено вимогу про зобов`язання Paix Л.Л. повернути державі в особі Регіонального відділення Фонду державного майна України по Вінницькій та Хмельницькій областях об`єкт малої приватизації, задоволення вказаної позовної вимоги не становитиме порушення принципів «належного урядування» і «пропорційності» та, як наслідок, статті 1 Першого протоколу Європейської конвенції з прав людини.

Також, прокурор вважає, що відсутні підстави для врахування у даній справі висновку, викладеного у справі №910/12525/20.

На підставі викладеного прокурор просить суд врахувати додаткові пояснення під час розгляду справи.

Державне агентство лісових ресурсів України та Хмельницька обласна державна адміністрація не забезпечили явку своїх представників у судове засідання 12.06.2023, хоч про дату час та місце розгляду апеляційної скарги повідомлялися у встановленому законом порядку.

Відповідно до ч.12 ст.270 ГПК України, неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Оскільки явка учасників судового процесу обов`язковою не визнавалась, а матеріали справи достатньо характеризують спірні правовідносини, колегія суддів вважає за можливе розглянути справу в даному судовому засіданні за наявними у справі матеріалами, у відповідності до вимог ст.269 ГПК України.

У судовому засіданні суду апеляційної інстанції 12.06.2023 прокурор підтримав доводи та вимоги апеляційної скарги, надав пояснення по справі. Представники відповідачів заперечили проти доводів та вимог апеляційної скарги, надали пояснення по справі.

Крім цього, колегія суддів вважає за необхідне долучити до справи надані відповідачем-1 докази з метою надання оцінки діям учасників процедури приватизації спірного об`єкта незавершеного будівництва в контексті висновків ЄСПЛ, а також для оцінки наслідків можливого задоволення позовних вимог через призму положень статті 1 Першого протоколу до Конвенції у контексті критеріїв сумісності заходу втручання у право на мирне володіння майном.

Розглядом матеріалів справи встановлено.

Згідно наказу Регіонального відділення Фонду державного майна України по Вінницькій та Хмельницькій областях №150-у від 07.07.2020, затверджено протокол засідання аукціонної комісії.

07.07.2020 протоколом засідання аукціонної комісії для продажу об`єкта малої приватизації - об`єкта незавершеного будівництва "Комплекс будівель (адмінбудинок, котельня, гараж)", що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 та обліковується на балансі Державного підприємства "Хмельницьке лісомисливське господарство" розроблено умови продажу об`єкта, визначено стартову ціну Об`єкта, розроблено Інформаційне повідомлення про проведення аукціону.

Інформаційне повідомлення про проведення в електронній торговій системі продажу на аукціоні з умовами об`єкта малої приватизації - об`єкта незавершеного будівництва "Комплекс будівель (адмінбудинок, котельня, гараж)", що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 та обліковується на балансі Державного підприємства "Хмельницьке лісомисливське господарство", код за містить такі дані.

Інформація про об`єкт приватизації: Найменування об`єкта приватизації: - об`єкт незавершеного будівництва "Комплекс будівель (адмінбудинок, котельня, гараж)". (далі - Об`єкт приватизації). Місцезнаходження об`єкта: АДРЕСА_1. Балансоутримувач: Державне підприємство "Хмельницьке лісомисливське господарство", код за , контактні дані: тел. (0382) 78-54-55, 78-54-20. Відомості про об`єкт приватизації та про земельну ділянку, на якій розташований об`єкт: Об`єкт незавершеного будівництва - комплекс будівель (адмінбудинок, котельня, гараж). Площа забудови складає 380,8 кв.м. (котельня та гараж одноповерхові, адмінбудинок двоповерховий). Всі будівлі цегляні, перекриття - з/бетонні панелі. Об`єкт обліковується на балансі ДП "Хмельницьке лісомисливське господарство". Процент готовності будівництва складає 40%. Інформація про земельну ділянку відсутня. Фотографічне зображення об`єкта: додається

Інформація про електронний аукціон: Спосіб проведення аукціону: аукціон з умовами. Дата та час проведення аукціону: 11 серпня 2020 року.

Кінцевий строк подання заяви на участь в аукціоні з умовами, аукціоні із зниженням стартової ціни (подання цінових аукціонних пропозицій) встановлюється електронною торговою системою для кожного електронного аукціону окремо в проміжку часу з 19-30 до 20-30 години дня, що передує дню проведення електронного аукціону.

Кінцевий строк подання заяви на участь в аукціоні за методом покрокового зниження ціни та подальшого подання цінових пропозицій встановлюється електронною торговою системою для кожного електронного аукціону окремо в проміжку часу з 16-15 до 16-45 години дня проведення електронного аукціону.

Час і місце проведення огляду об`єкта: ознайомитися з об`єктом можна в робочі дні з 8-00 до 17-00 за місцем його розташування, звернувшись до організатора аукціону. Телефон для довідок: (0382) 72-09-40 у м. Хмельницькому.

Інформація про умови, на яких здійснюється приватизація об`єкта: Приватизація об`єкта незавершеного будівництва здійснюється відповідно до вимог Закону України "Про приватизацію державного і комунального майна", Порядку проведення електронних аукціонів для продажу об`єктів малої приватизації та визначення додаткових умов продажу, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 10.05.2018 №432 (із змінами).

Покупець об`єкта приватизації має відповідати вимогам, передбаченим ст.8 Закону України "Про приватизацію державного і комунального майна".

Для участі в електронному аукціоні, особа яка має намір взяти участь у ньому, через свій особистий кабінет здійснює подання заяви і завантаження електронних копій документів та документи, що підтверджують сплату реєстраційного та гарантійного внесків з рахунку потенційного покупця відкритого в українському або іноземному банку (крім банків держав, внесених FATF до списку держав, що не співпрацюють у сфері протидії відмиванню доходів, одержаних злочинним шляхом).

Стартова ціна об`єкта для продажу на аукціоні з умовами: 644374,41 грн (без ПДВ). Розмір гарантійного внеску: 64437,44 грн (без ПДВ) Стартова ціна об`єкта для продажу на повторному аукціоні із зниженням стартової ціни: 322187,21грн (без ПДВ).

Розмір гарантійного внеску: 32218,72 грн (без ПДВ) . Стартова ціна об`єкта для продажу на аукціоні за методом покрокового зниження ціни та подальшого подання цінових пропозицій: 322187,21 грн (без ПДВ).

Розмір гарантійного внеску: 32218,72 грн (без ПДВ). На ціну продажу, що складеться за результатами аукціону, нараховується ПДВ. Розмір реєстраційного внеску: 944,60 грн. Умови продажу об`єкта приватизації: - завершення будівництва та введення в експлуатацію об`єкта протягом 5-ти років з дня підписання договору купівлі-продажу; - подальше призначення та використання об`єкта покупець визначає самостійно; - подальше відчуження покупцем об`єкта в період чинності зобов`язань покупця, зазначених в договорі купівлі-продажу, здійснюється виключно за згодою органу приватизації.

Організатор аукціону: Регіональне відділення Фонду державного майна України по Вінницькій та Хмельницькій областях, адреса: 21018, м.Вінниця, вул.Гоголя, 10, email: , тел.(0432) 65-26-08. Час роботи служби з організації аукціону: контактна особа від регіонального відділення, яка є відповідальною за забезпечення можливості огляду об`єкта: ОСОБА_2 , тел. НОМЕР_1 у м. Хмельницьому, e-mail: ІНФОРМАЦІЯ_1 Час роботи з пн.-чт. з 8-00 до 17-15, у пт. з 8-00 до 16-00. контактна особа від Державного підприємства "Хмельницьке лісомисливське господарство", яка є відповідальною за забезпечення можливості огляду об`єкта: ОСОБА_3 , тел. НОМЕР_2 . Час роботи у робочі дні з 8-00 до 17-00.

Додаткова інформація: 1. На офіційному веб-сайті адміністратора ДП "ПРОЗОРО-ПРОДАЖІ" зазначені реквізити рахунків операторів електронних майданчиків, відкритих для сплати потенційними покупцями гарантійних та реєстраційних внесків https://prozorro.sale/info/elektronni-majdanchiki-ets-prozorroprodazhi-cbd2.

Оператор електронного майданчика здійснює перерахування: в національній валюті на рахунок №UA0156369, одержувач: Регіональне відділення Фонду державного майна України по Вінницькій та Хмельницькій областях, банк ДКСУ м.Київ, МФО 820172, , суми сплачених учасниками аукціону реєстраційних внесків протягом п`яти робочих днів з дня проведення електронного аукціону; на рахунок № UA0156369, одержувач: Регіональне відділення Фонду державного майна України по Вінницькій та Хмельницькій областях, банк ДКСУ м. Київ, МФО 820172, , сплачений гарантійний внесок переможця електронного аукціону протягом п`яти робочих днів з дня опублікування договору купівлі-продажу об`єкта приватизації в електронній торговій системі в рахунок оплати ціни продажу об`єкта приватизації переможцем.

Технічні реквізити інформаційного повідомлення : унікальний код, присвоєний об`єкту приватизації під час публікації переліку об`єктів, що підлягають приватизації, в електронній торговій системі: UA-AR-P-2020-05-28-000001-3

Період між аукціонами: аукціон з умовами - аукціон із зниженням стартової ціни - 30 календарних днів; аукціон із зниженням стартової ціни - аукціон за методом покрокового зниження ціни та подальшого подання цінових пропозицій - 30 календарних днів. Крок аукціону на аукціоні з умовами: 6 443,74 грн. Крок аукціону на аукціоні із зниженням стартової ціни та аукціоні за методом покрокового зниження ціни та подальшого подання цінових пропозицій: 3 221,87 грн. Загальна кількість кроків, на які знижується стартова ціна об`єкта на аукціоні за методом покрокового зниження стартової ціни та подальшого подання цінових пропозицій, становить - 99 кроків.

Аукціони будуть проведені в електронній торговій системі "ПРОЗОРО.ПРОДАЖІ" (адміністратор). Єдине посилання на веб-сторінку https://prozorro.sale/info/elektronni-majdanchiki-ets-prozorroprodazhi-cbd2, на якій є посилання на веб-сторінки операторів електронного майданчика, які мають право використовувати електронний майданчик і з якими адміністратор уклав відповідний договір.

11.09.2020 відбувся електронний аукціон з продажу об`єкта малої приватизації - об`єкта незавершеного будівництва (40% готовності) "Комплекс будівель (адмінбудинок, котельня, гараж)" по АДРЕСА_1 , про що складено протокол електронного аукціону №UA-PS-2020-08-10-000104-3 від 09.09.2020, який затверджений наказом Регіонального відділення ФДМ України по Вінницькій та Хмельницькій областях від 14.09.2020 №993.

Згідно протоколу, до участі в аукціоні допущено 4 учасників, які здійснили свої закриті цінові пропозиції (стартові пропозиції: ОСОБА_4 - 323 000грн., ТОВ "Гранд В" - 354405,91 грн., ОСОБА_5 - 502611,93 грн, ОСОБА_1 - 781999,99грн) та наступні цінові пропозиції, у тому числі цінові пропозиції у 3 раунді: : ОСОБА_4 - 323 000грн, ТОВ "Гранд В" - 354405,91 грн, ОСОБА_5 - 502611,93 грн., ОСОБА_1 - 785 300,99грн. За результатами аукціону його переможцем було визначено ОСОБА_1 .

Наказом Регіонального відділення Фонду державного майна України по Вінницькій та Хмельницькій областях від 07.07.2020 №150-у затверджено протокол засідання аукціонної комісії для продажу об`єкта малої приватизації - об`єкта незавершеного будівництва (40% готовності) "Комплекс будівель (адмінбудинок, котельня, гараж)" по АДРЕСА_1 та обліковується на балансі ДП "Хмельницьке лісомисливське господарство".

Згодом, 28.09.2020 між відповідачем 1 (далі - продавець) та відповідачем 2 (далі - покупець) укладено договір купівлі-продажу об`єкта малої приватизації - об`єкта незавершеного будівництва "Комплекс будівель (адмінбудинок, котельня, гараж)" по АДРЕСА_1 , та обліковується на балансі Державного підприємства "Хмельницьке, лісомисливське господарство", код за , далі "Об`єкт приватизації", згідно п. 1.1 якого Продавець, зобов`язується передати у власність Покупцю, який став переможцем електронного аукціону заниженням, стартової ціни №UA-PS-2020-08-10-000104-3 який відбувся 09.09.2020, об`єкт малої приватизації, а Покупець зобов`язується прийняти Об`єкт приватизації, сплатити ціну його , продажу і виконати визначені в Договорі умови.

Об`єкт приватизації належить Державі Україна в особі Державного агентства лісових ресурсів України, код за , що підтверджується Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 08.07.2020, виданим Іщуком Вадимом Олександровичем, державним реєстратором Виконавчого комітету Хмельницької міської ради, дата реєстрації 03.07.2020, індексний номер витягу 215523539, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 250

Земельна ділянка, на якій розташований об`єкт приватизації, не є предметом купівлі-продажу за цим Договором, тому питання землекористування Покупець вирішує самостійно в установленому чинним законодавством порядку, після переходу до Покупця права власності на Об`єкт приватизації.

Згідно з протоколом про результати електронного аукціону за методом покрокового зниження стартової ціни та подальшого подання цінових пропозицій №UA-PS-2020-08-10-000104-3 від 09:09.2020, затвердженого наказом Регіонального відділення Фонду державного майна України по Вінницькій та Хмельницькій областях від 14.09.2020 №993, ціна продажу Об`єкта приватизації становить 942361 (дев`ятсот сорок дві тисячі триста шістдесят одна) гривна 19 коп., у тому числі ПДВ 157 060 (сто п`ятдесят сім тисяч шістдесят) гривень 20 коп. Покупець зобов`язаний сплатити Продавцю за придбаний Об`єкт приватизації 942361 (дев`ятсот сорок дві тисячі триста шістдесят одна) гривна 19 коп., у тому числі ПДВ 157060 (сто п`ятдесят сім тисяч шістдесят) гривень 20 коп. у повному обсязі протягом 30 календарних днів з дня наступного за днем підписання цього Договору в порядку встановленому пунктом 2.2 Договору.

Договір підписаний сторонами, нотаріально посвідчений приватним нотаріусом Вінницького міського нотаріального округу Скутельник І.А., серія та номер договору: 6708. Право приватної власності було зареєстровано у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 250, номер запису про право власності: 38582748.

Окрім того, в матеріалах справи містяться: інформаційна довідка з Державного реєстру прав від 22.07.2021 № 266992310 , інформаційна довідка з Державного реєстру прав від 22.07.2021 № 267099580; копія наказу РВ ФДМ по Вінницькій та Хмельницькій областях від 07.07.2020 №150-у та протоколу аукціонної комісії від 07.07.2020, копія витягу із газети "Відомості приватизації" № 31 (1311) від 15.07.2020, 28.09.2020, копія запиту обласної прокуратури до Регіонального відділення Фонду державного майна України по Вінницькій та Хмельницькій- областях від 05.05.2021 №15/2-474ВИХ-21, копія листа Регіонального відділення Фонду державного майна України по Вінницькій та Хмельницькій областях від 04.06.2021 №10-12/2072; копії матеріалів інвентаризації об`єкта незавершеного будівництва по АДРЕСА_1 та довідка про балансову вартість, копія дозволу на виконання будівельних робіт від 12.08.1993 №.15; копія технічного паспорта на об`єкт незавершеного будівництва по АДРЕСА_1, копія рішення Виконавчого комітету Лісовогринівецької сільської ради від 31.05.2018 №32; копія Положення про лісовий заказник місцевого значення "Лісогринівецький"; копія витягу із технічної документації із землеустрою щодо встановлення (відновлення) меж земельних ділянок в натурі (на місцевості) ДП- "Хмельницьке лісомисливське господарство", для ведення лісового господарства і пов`язаних з ним послуг на території Лісогринівецької сільської ради Хмельницького району; копія запиту до Українського державного проектного лісовпорядного виробничого об`єднання ВО "Укрдержліспроект" від 13.04.2021 № 15/2- 405вих-21; копія листа Українського державного проектного лісовпорядного виробничого об`єднання ВО, "Укрдержліспроект" з додатком від 20.04.2021№197.

05.05.2021 Хмельницькою обласною прокуратурою направлено на адресу Регіонального відділення Фонду державного майна України по Вінницькій та Хмельницькій областях запит № 15/2-474вих-21 про вжиття заходів, спрямованих на усунення порушень під час приватизації об`єкта малої приватизації - об`єкта незавершеного будівництва (40% готовності) "Комплекс будівель (адмінбудинок, котельня, гараж)" по АДРЕСА_1, у відповідь на який відповідач 1, листом від 24.03.2021 №10-12/1357, повідомив прокуратуру про те, що підстави для вжиття заходів щодо захисту інтересів держави відсутні.

05.05.2021 прокуратурою направлено до Державного агентства лісових ресурсів України запит №05/2-473вих-21, згідно якого остання просила повідомити: чи погоджувало Державне агентство лісових ресурсів України рішення про приватизацію об`єкта незавершеного будівництва (40% готовності) "Комплекс будівель/(адмінбудинок, котельняу гараж)" по АДРЕСА_1, якщо так, то за яких умов;" коли саме Державне агентство лісових ресурсів України дізналось про викладені у вказаному листі порушення під час приватизації державного майна - об`єкта незавершеного будівництва "Контора з гаражем та котельнею" АДРЕСА_1, що перебувало на балансі ДП "Хмельницьке лісомисливське господарство"; чи вживались та чи будуть вживатись Державним агентством лісових ресурсів України заходи з метою захисту інтересів держави з викладених вище питань (шляхом звернення до суду з позовом про визнання недійсними результатів аукціону з продажу об`єкта малої приватизації - об`єкта незавершеного будівництва "Контора з гаражем та котельнею" по АДРЕСА_1, району що перебувало на балансі ДП "Хмельницьке лісомисливське господарство", ' визнання недійсним договору купівлі-продажу вказаного об`єкта малої приватизації та його повернення у державну власність); у разі не звернення Державним агентством лісових ресурсів України до суду самостійно, прошу надати інформацію про причини вказаного та долучити належним чином засвідчені копії підтверджуючих документів.

У відповідь на вказаний запит Державне агентство лісових ресурсів України повідомило листом від 07.06.2021 про те, що рішення про приватизацію об`єкта незавершеного будівництва до Держлісагентства на погодження не надходило. Про приватизацію об`єкта незавершеного будівництва Держлісагентство дізналося з листа Хмельницької обласної прокуратури від 05.05.2021 №15/2-473 вих-21. На даний час Держлісагентство не зверталося до суду із відповідним позовом.

05.05.2021 прокуратурою направлено до Хмельницької облдержадміністрації запит №05/2-472вих-21, згідно якого остання просила повідомити: чи зверталась ОСОБА_1 до Хмельницької обласної державної адміністрації із заявами щодо укладення договору оренди землі чи будь-якого іншого правочину щодо переходу права користування незавершеного будівництва "Комплекс будівель (адмінбудинок, котельня, гараж)" по АДРЕСА_1 , якщо так, які результати розгляду таких заяв, долучивши копії підтверджуючих документів; коли саме Хмельницька обласна, державна адміністрація дізналась про викладені у вказаному листі порушення під час приватизації державного майна - об`єкта незавершеного будівництва "Контора з гаражем та котельнею" по АДРЕСА_1, що перебувало на балансі ДП "Хмельницьке лісомисливське господарство"; чи вживались та чи будуть вживатись Хмельницькою обласною державною адміністрацією заходи з метою захисту інтересів держави з викладених вище, питань (шляхом звернення до суду з позовом про визнання недійсними результатів, аукціону з продажу об`єкта малої приватизації - об`єкта незавершеного будівництва "Контора з гаражем та котельнею" по АДРЕСА_1, що перебувало на балансі ДП "Хмельницьке лісомисливське господарство", визнання недійсним договору купівлі-продажу вказаного об`єкта малої приватизації та його повернення державну власність); - у разі не звернення до суду самостійно, прошу надати інформацію про причини вказаного та долучити належним чином засвідчені копії підтверджуючих документів.

У відповідь на вказаний запит листом від 07.06.2021р. Хмельницька облдержадміністрація повідомила, що гр. ОСОБА_1 зверталась до Департаменту природних ресурсів та екології облдержадміністрації (далі - Департамент) щодо проведення робіт по прокладанню кабелю по існуючих комунікаціях на території кв.36 вид.10 в межах лісового заказника місцевого значення "Лісогринівецький". В свою чергу Департаментом надано відповідь стосовно не заперечення щодо проведення робіт при умові дотримання вимог законів України "Про природно-заповідний фонд України",, "Про охорону навколишнього природного середовища", "Про рослинний світ" та "Про твариний світ". Про згадані порушення вимог чинного законодавства облдержадміністрації стало відомо з листа Хмельницької обласної прокуратури, а тому заходи щодо оскарження у судовому порядку не вживалися. Станом на 01.06.2021 року витрати для подання судового позову не передбачені, тому облдержадміністрація не може вживати заходи щодо заявлення позову.

Також Хмельницька облдержадміністрація просила Хмельницьку обласну прокуратуру вжити заходи представницького характеру відповідно до статті 23 Закону України "Про прокуратуру". До листа додано копії охоронного зобов`язання на лісовий заказник місцевого значення "Лісогринівецький", положення про лісовий заказник місцевого значення "Лісогринівецький", звернення ОСОБА_1 та відповідь Департаменту природних ресурсів та екології облдержадміністрації.

Зважаючи на викладене, прокуратура, посилаючись на порушення Закону України "Про приватизацію державного і комунального майна", на підставі ст.23 Закону України "Про прокуратуру", повідомила позивачів про встановлення підстав та намір здійснення прокурором представництва інтересів в суді та, у свою чергу, звернулась до суду із даним позовом в інтересах держави в особі вказаного органу.

Поряд з цим, згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна № 267099580 від 22.07.2021, земельна ділянка кадастровий номер :03:008:1702 площею 103,9847га зареєстрована 25.02.2020 за Хмельницькою обласною державною адміністрацією, форма власності - державна.

Розглянувши доводи апеляційної скарги, відзивів, додаткових пояснень, вивчивши матеріали справи, наявні в ній докази, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, враховуючи вказівки Верховного Суду у постанові від 11.04.2023 у даній справі, Північно-західний апеляційний господарський суд прийшов до висновку про наступне:

Відповідно до ст.19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно п.3 ч.1 ст.131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Відповідно до ч.ч.3, 4 ст.23 Закону України "Про прокуратуру", прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді.

Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.

Відповідно до ст.53 ГПК України, у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 174 цього Кодексу.

У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі набуває статусу позивача.

Виключними випадками, за яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді, є порушення або загроза порушення інтересів держави. При цьому, в кожному конкретному випадку прокурор при зверненні до суду з позовом повинен довести існування обставин порушення або загрози порушення інтересів держави.

При цьому, оскільки повноваження органів влади, зокрема і щодо здійснення захисту законних інтересів держави, є законодавчо визначеними, суд згідно з принципом jura novit curia ("суд знає закони") під час розгляду справи має самостійно перевірити доводи сторін щодо наявності чи відсутності повноважень органів влади здійснювати у спосіб, який обрав прокурор, захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах.

Із врахуванням того, що інтереси держави є оціночним поняттям, прокурор у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах (частина 4 мотивувальної частини рішення Конституційного Суду України).

Крім того, Європейський Суд з прав людини неодноразово звертав увагу на участь прокурора в суді на боці однієї зі сторін як обставину, що може впливати на дотримання принципу рівності сторін. Оскільки прокурор або посадова особа з аналогічними функціями, пропонуючи задовольнити або відхилити скаргу, стає противником або союзником сторін у справі, його участь може викликати в однієї зі сторін відчуття нерівності (рішення у справі "Ф.В. проти Франції" (F.W. v.France) від 31.03.2005, заява № 61517/00, п. 27).

Відтак, прокурор може представляти інтереси держави в суді у виключних випадках, які прямо передбачені законом. Розширене тлумачення випадків (підстав) для представництва прокурором інтересів держави в суді не відповідає принципу змагальності, який є однією з засад правосуддя (пункт 3 частини другої статті 129 Конституції України).

Бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

Звертаючись до відповідного компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню, тощо.

Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження його бездіяльності. Якщо прокурору відомо причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові, але якщо з відповіді компетентного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим. Аналогічна правова позиція викладена в постанові Великої Палати Верховного Суду у справі №912/2385/18 від 26.05.2020.

Визначальним при вирішенні наявності підстав для представництва прокурором інтересів держави є порушення або загроза порушення інтересів держави. Ключовим для застосування цієї конституційної норми є поняття "інтерес держави".

Держава зацікавлена у дотриманні процедур реалізації прав на державне майно, так само як і у дотриманні норм чинного законодавства.

У даній справі наявність "інтересу держави" полягає у загрозі порушення інтересу держави у сфері використання державного майна. Неналежна реалізації об`єкта приватизації порушує економічні інтереси держави шляхом ненадходження коштів до державного бюджету та унеможливлює використання коштів для цілей та потреб держави у сфері ефективного розпорядження державним майном.

Звернення прокурора до суду з даним позовом спрямоване на задоволення суспільної потреби у відновленні законності при вирішенні суспільно значимого питання про використання об`єктів державної власності. Допущене відповідачами порушення умов договору може призвести до завдання шкоди позивачу внаслідок чого не досягнуто основної мети приватизації: прискорення економічного зростання, залучення іноземних інвестицій шляхом продажу об`єктів приватизації ефективному приватному власнику.

Правовідносини щодо приватизації об`єктів державного майна становлять суспільний інтерес, а не дотримання вимог чинного законодавства при та не отримання державою коштів від продажу об`єктів приватизації такому суспільному інтересу не відповідає.

У даній справі Перший заступник керівника Хмельницької обласної прокуратури звернувся до суду в інтересах держави в особі органу, уповноваженого державою здійснювати функції у спірних правовідносинах - Державного агентства лісових ресурсів України із позовними вимогами до відповідачів про визнання недійсними результатів електронного аукціону з продажу об`єкта малої; визнання недійсним договору купівлі-продажу об`єкта малої приватизації; зобов`язання ОСОБА_1 повернути державі в особі Регіонального відділення Фонду державного майна України по Вінницькій та Хмельницькій областях об`єкт малої приватизації , оскільки проведений аукціон та укладений договір вчиненні з порушенням вимог законодавства у сфері приватизації державного майна.

Відповідно до пп.5, 30 п.4 Положення про Державне агентство лісових ресурсів України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 08.10.2014 №521, Держлісагентство здійснює управління об`єктами державної власності, які належать до сфери управління Держлісагентства.

Перший заступник керівника Хмельницької обласної прокуратури звертався до Держлісагенства щодо порушень законності приватизації об`єкта малої приватизації - об`єкта незавершеного будівництва (40% готовності) "Комплекс будівель (адмінбудинок, котельня, гараж)" по АДРЕСА_1 .

В свою чергу, Держлісагенство України про вжиття заходів спрямованих на усунення порушень під час приватизації об`єкта малої приватизації не повідомило та доказів не надало.

В зв`язку із вказаним Перший заступник керівника Хмельницької обласної прокуратури на підставі ст.23 Закону України "Про прокуратуру" направив Держлісагенству повідомлення №15/2-732вих11 від 23.07.2021 про встановлення підстав та намір здійснювати представництво інтересів держави в суді та звернувся до суду із даним позовом.

Держлісагенство не оскаржило наявність підстав для представництва, як це визначено у ч.4 ст.23 Закону України "Про прокуратуру".

Вказане свідчить про наявність підстав для представництва прокурором інтересів держави в особі зазначеного органу (подібна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 17.08.2020 у справі №924/1240/18).

Тому, як вірно зазначив суд першої інстанції, з огляду на те, що прокурор у позовній заяві навів підстави для представництва інтересів держави, обґрунтував, у чому полягає загроза порушення цих інтересів, та визначив орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, прокурор підтвердив підстави для представництва інтересів держави у цій справі та обґрунтовано звернувся до суду в інтересах держави в особі Державного агентства лісових ресурсів України, оскільки відсутність з боку уповноваженого органу будь-яких намірів захистити порушені інтереси держави свідчила про пасивність його дій.

Із позову вбачається, що прокурор вказав про те, що стартова ціна спірного об`єкту приватизації визначена з порушенням законодавства, не відповідає його справедливій ринковій вартості, чим порушуються майнові інтереси держави.

Згідно ст.5 Закону України "Про приватизацію державного і комунального майна" з метою раціонального та ефективного застосування способів приватизації об`єкти приватизації поділяються на об`єкти малої приватизації та об`єкти великої приватизації.

Частиною 1 статті 10 Закону України "Про приватизацію державного і комунального майна" визначено порядок приватизації державного і комунального майна, що включає в себе: формування та затвердження переліків об`єктів, що підлягають приватизації; опублікування переліку об`єктів, що підлягають приватизації, в офіційних друкованих виданнях державних органів приватизації, на офіційному веб-сайті Фонду державного манна України, на офіційних сайтах місцевих рад та в електронній торговій системі; прийняття рішення про приватизацію; прийняття місцевою радою рішення про приватизацію об`єкта комунальної власності; опублікування інформації про прийняття рішення про приватизацію об`єкта та у випадках, передбачених цим Законом, інформації про вивчення попиту для визначення стартової ціни; проведення інвентаризації та оцінки відповідно до законодавства; проведення у випадках, передбачених законом, аудиту, екологічного аудиту об`єкта приватизації; перетворення державного або комунального підприємства в господарське товариство у процесі приватизації у випадках, передбачених цим Законом; затвердження плану розміщення акцій акціонерних товариств, створених у процесі приватизації, у випадках, передбачених цим Законом, та його виконання; затвердження у випадках, передбачених цим Законом, умов продажу об`єктів приватизації, розроблених аукціонною комісією; опублікування інформації про умови продажу, у тому числі, стартову ціну об`єкта приватизації: проведення аукціону, укладення договору купівлі - продажу; укладення договору купівлі-продажу в разі приватизації об`єкта шляхом викупу; опублікування інформації про результати приватизації; прийняття рішення про завершення приватизації.

Частиною першою статті 15 Закону України "Про приватизацію державного і комунального майна" встановлено, що об`єкти малої приватизації продаються виключно на електронних аукціонах. Порядок проведення електронних аукціонів для продажу об`єктів малої приватизації та Порядок відбору операторів електронних майданчиків для організації проведення електронних аукціонів з продажу об`єктів малої приватизації, авторизації електронних майданчиків, розмір та порядок внесення плати за участь, визначення переможця за результатами електронного аукціону, а також порядок визначення додаткових умов продажу затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Механізм проведення електронних аукціонів для продажу об`єктів малої приватизації з використанням електронної торгової системи, визначення переможця за результатами електронного аукціону, розміру та порядку внесення плати за участь в електронному аукціоні, а також визначення додаткових умов продажу відповідно до положень Закону визначає Порядок проведення електронних аукціонів для продажу об`єктів малої приватизації та визначення додаткових умов продажу, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 10.05.2018 №432 (далі - Порядок).

Пунктом 27 частини 1 статті 1 Закону України "Про приватизацію державного і комунального майна" встановлено, що стартова ціна об`єкта приватизації - ціна, з якої розпочинаються торги щодо кожного об`єкта приватизації.

Згідно ч.4 ст.22 цього Закону, стартова ціна об`єкта малої приватизації визначається аукціонною комісією нарівні балансової вартості об`єкта (активів об`єкта) малої приватизації.

У разі відсутності балансової вартості об`єкта (активів об`єкта) малої приватизації така вартість встановлюється аукціонною комісією на підставі вартості, визначеної відповідно до Методики оцінки, що затверджується Кабінетом Міністрів України. Якщо об`єктом малої приватизації є акції, частки, стартова ціна об`єкта малої приватизації встановлюється на рівні номінальної вартості пакета акцій (часток).

Керуючись п.4 ст.22 Закону України "Про приватизацію державного і комунального майна", регіональне відділення звернулось до ДП "Хмельницьке лісомисливське підприємство" щодо надання відомостей про балансову вартість вищевказаного об`єкта приватизації, на підставі чого аукціонною комісією була визначена стартова ціна об`єкта приватизації.

Згідно положень Закону України "Про приватизацію державного і комунального майна", зокрема ст.22 формування стартової ціни об`єкта малої приватизації визначається аукціонною комісією на рівні балансової вартості об`єкта (активів об`єкта) малої приватизації. Також, аналогічна норма передбачена у Порядку проведення аукціонів для продажу об`єктів приватизації та визначення додаткових умов продажу, затвердженою постановою КМУ від 10.052018 №432 (із внесеними змінами від 18.07.2018 №579), аукціонна комісія визначає стартову ціну об`єкта приватизації на підставі балансової вартості, визначеної згідно з даними фінансової звітності за останній звітній рік.

Як вбачається із матеріалів приватизаційної справи, зокрема листа балансоутримувача від 22.05.2020 №213, який надано на засідання аукціону комісії для визначення стартової ціни об`єкта, балансова вартість становить 633107,20 грн.

Згідно п.5 розділу Національного положення (стандарту) бухгалтерського обліку в державному секторі, для об`єктів залишкова вартість яких дорівнює нулю і які придатні до використання, обов`язково визначається ліквідаційна вартість. Саме на таку вартість слід збільшити первісну вартість об`єкта ОЗ. У листі Міністерства Фінансів України від 07.04.2015 №31-11420-07-5/12145 визначено, що ліквідаційну вартість установлює комісія бюджетної установи. Отже установа може самостійно визначити вартість і немає потреби звертатися до суб`єктів оціночної діяльності.

Верховний Суд у даній справі вказав, що за умови встановлення наявності балансової вартості спірного об`єкта незавершеного будівництва, не убачає підстав вважати, що у спірних правовідносинах мала б застосовуватися Методика №1891 з огляду на приписи, передбачені статтею 22 Закону України "Про приватизацію державного і комунального майна". Подібний за змістом висновок Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду викладений у постанові від 01.11.2022 у справі №911/1385/21.

Відтак, суд першої інстанції вірно вказав, що стартова ціна об`єкта приватизації у даній справі визначалась на рівні балансової вартості об`єкта приватизації, що не суперечить положенням ч.4 ст.22 Закону України "Про приватизацію державного і комунального майна". Поряд з цим, даний закон не зобов`язує здійснювати переоцінку балансоутримувачем об`єкта малої приватизації та не встановлює будь-яких обмежень щодо його вартості при продажу об`єкта з аукціону.

А тому, доводи прокурора про те, що стартова ціна та ціна у договорі купівлі продажу спірного об`єкту приватизації визначені з порушенням законодавства та не відповідали його справедливій ринковій вартості є не обґрунтованими.

Також, у позові прокурором вказано про невиконання законодавчо встановленої вимоги щодо публікації в інформаційному повідомленні достовірної інформації щодо площі земельної ділянки, кадастрового номеру земельної ділянки, у разі його наявності, призводить до правової невизначеності, що може ввести в оману учасників торгів щодо майна, яке продається та є порушенням норм Закону України "Про приватизацію державного і комунального майна".

В силу ч.1 ст.21 Закону України "Про приватизацію державного і комунального майна", органи приватизації здійснюють відповідно до законодавства комплекс заходів щодо забезпечення прозорості приватизації, висвітлення приватизаційних процесів шляхом оприлюднення в засобах масової інформації (на веб-сайті органів приватизації, в офіційних друкованих виданнях органів приватизації, у мережі інтернет та/або на радіо, телебаченні, рекламних щитах) повідомлень про хід і результати приватизації.

Згідно ч.3 цієї ж статі Закону, в інформаційному повідомленні про приватизацію державного або комунального майна обов`язково зазначаються: спосіб проведення аукціону; найменування об`єкта приватизації, його місцезнаходження; дані про будівлі (споруди, нежитлові приміщення) та земельну ділянку, на якій розташовано об`єкт приватизації (місцезнаходження, кадастровий номер (за наявності, площа, цільове призначення земельної ділянки, інформація про особу, якій земельна ділянка належить на праві власності або на праві користування, інформація про наявність обтяжень на земельну ділянку), функціональне використання будівель (споруд, нежитлових приміщень) та умови користування ними; ідентифікаційний код згідно з ЄДРПОУ (за наявності); розмір статутного капіталу товариства та кількість акцій (розмір частки), запропонованих до продажу (у разі продажу пакета акцій (часток); стартова ціна об`єкта; розмір гарантійного внеску; розмір реєстраційного внеску; найменування установи банку, її адреса та номери рахунків, відкритих для внесення гарантійного внеску, реєстраційного внеску та проведення розрахунків за придбані об`єкти; умови продажу та/або експлуатації об`єкта приватизації (за наявності); інформація про договори оренди, укладені щодо об`єкта або його частини, із зазначенням за кожним таким договором найменування орендаря, орендованої площі, розміру місячної орендної плати, строку дії договору оренди; кінцевий строк подання заяви на участь в аукціоні (кінцевий строк подання цінових аукціонних пропозицій); дата, час та місце проведення аукціону; час і місце проведення огляду об`єкта; інформація про радника (у разі його залучення); назва організатора аукціону, адреса, номер телефону, час роботи служби з організації аукціону; адреса веб-сайту організатора аукціону; інші відомості (за рішенням державного органу приватизації).

З офіційного видання Фонду державного майна України, а саме відомостей про приватизацію №31 (1311) від 15.07.2020 вбачається, що було опубліковано інформаційне повідомлення про проведення в електронній торговій системі продажу на аукціоні з умовами об`єкта малої приватизації - об`єкта незавершеного будівництва "Комплекс будівель (адмінбудинок, котельня, гараж)", що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 та обліковується на балансі Державного підприємства "Хмельницьке лісомисливське господарство", код за містить такі дані.

Інформація про об`єкт приватизації: Найменування об`єкта приватизації: - об`єкт незавершеного будівництва "Комплекс будівель (адмінбудинок, котельня, гараж)". (далі - Об`єкт приватизації). Місцезнаходження об`єкта: АДРЕСА_1. Балансоутримувач: Державне підприємство "Хмельницьке лісомисливське господарство", код за , контактні дані: тел. (0382) 78-54-55, 78-54-20. Відомості про об`єкт приватизації та про земельну ділянку, на якій розташований об`єкт: Об`єкт незавершеного будівництва - комплекс будівель (адмінбудинок, котельня, гараж). Площа забудови складає 380,8 кв.м. (котельня та гараж одноповерхові, адмінбудинок двоповерховий). Всі будівлі цегляні, перекриття - з/бетонні панелі. Об`єкт обліковується на балансі ДП "Хмельницьке лісомисливське господарство". Процент готовності будівництва складає 40%. Інформація про земельну ділянку відсутня.

Після набуття чинності Закону України "Про приватизацію державного і комунального майна" від 18.01.2018 №2269-VIII, внесених змін до Земельного кодексу України, органи приватизації отримали можливість здійснювати приватизацію об`єктів нерухомості без земельної ділянки на якій вони розташовані, вищевказаний об`єкт приватизації у редакції: "Комплекс будівель (адмінбудинок, котельня, гараж)", що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 та обліковується на балансі Державного підприємства "Хмельницьке лісомисливське господарство" був включений наказом Фонду державного майна України від 27.03.2018 №447 до переліку об`єктів, що підлягають приватизації.

Згідно ст.21 Закону України "Про приватизацію державного і комунального майна", органи приватизації здійснюють відповідно до законодавства комплекс заходів щодо забезпечення прозорості приватизації, висвітлення приватизаційних процесів шляхом оприлюднення в засобах масової інформації (на веб-сайті органів приватизації, в офіційних друкованих виданнях органів приватизації, у мережі Інтернет та/або на радіо, телебаченні, рекламних щитах) повідомлень про хід і результати приватизації. Обов`язковому оприлюдненню підлягають: дані про будівлі (споруди, нежитлові приміщення) та земельну ділянку, на якій розташовано об`єкт приватизації (місцезнаходження, кадастровий номер (за наявності), площа, цільове призначення земельної ділянки, інформація про особу, якій земельна ділянка належить на праві власності або на праві користування, інформація про наявність обтяжень на земельну ділянку), функціональне використання будівель (споруд, нежитлових приміщень) та умови користування ними; ідентифікаційний код згідно з ЄДРПОУ (за наявності); розмір статутного капіталу товариства та кількість акцій (розмір частки), запропонованих до продажу (у разі продажу пакета акцій (часток); стартова ціна об`єкта; розмір гарантійного внеску; розмір реєстраційного внеску; найменування установи банку, її адреса та номери рахунків, відкритих для внесення гарантійного внеску, реєстраційного внеску та проведення розрахунків за придбані об`єкти; умови продажу та/або експлуатації об`єкта приватизації (за наявності).

Враховуючи вищезазначені норми, регіональне відділення в інформаційному повідомлені зазначило усю інформацію наявну у органу приватизації, як вимагає Закон. Оскільки, Балансоутримувач не надав відомостей щодо кадастрового номеру про земельну ділянку і нормою Закону визначено, що інформація у повідомлені вказується за наявності. Тому, в інформаційному повідомленні відомості про земельну ділянку відсутні. Оскільки, даний об`єкт приватизації приватизувався без земельної ділянки, то питання землекористування покупець вирішує самостійно в установленому чинним законодавством порядку, про що і зазначено у п. 1.2 Договору купівлі-продажу від 28.09.2020.

Зважаючи на викладене, доводи прокурора про те, що обов`язковому оприлюдненню в інформаційному повідомленні підлягають дані про земельну ділянку, на якій розташовано об`єкт приватизації (місцезнаходження, кадастровий номер, площа, цільове призначення земельної ділянки, інформація про особу, якій земельна ділянка належить на праві власності або на праві користування, інформація про наявність обтяжень на земельну ділянку, суд вважає не обґрунтованим.

Також відмічається, що земельна ділянка не була об`єктом приватизації.

В договорі купівлі-продажу (п.1.2) зазначено, що земельна ділянка, на якій розташований об`єкт приватизації, не є предметом купівлі-продажу за цим договором, а тому питання землекористування покупець вирішує самостійно у встановленому чинним законодавством порядку після переходу до покупця права власності на об`єкт приватизації.

Відповідно, наведені прокурором аргументи стосовно обов`язкового оприлюднення в інформаційному повідомленні даних про земельну ділянку, на якій розташовано об`єкт приватизації не є безумовною підставою для визнання результатів аукціону недійсним, оскільки ця обставина ніяким чином не вплинула на результати аукціону і порушення прав чи законних інтересів сторін спірного договору не відбулось.

Також прокурором наголошено на тому, що за інформацією Державного агентства лісових ресурсів України: від 07.06.2021 №05-34/4299-21, рішення про приватизацію вказаного вище об`єкта малої приватизації на погодження до Держлісагенства не надходило, про приватизацію вказаного об`єкта уповноважений орган управління державним майном дізнався із листа обласної прокуратури.

Відповідно до ст.5 Закону України "Про приватизацію державного і комунального майна" з метою раціонального та ефективного застосування способів приватизації об`єкти приватизації поділяються на об`єкти малої приватизації та об`єкти великої приватизації.

За змістом статті 6 Закону України "Про приватизацію державного і комунального майна" суб`єктами приватизації є: державні органи приватизації; місцеві ради, органи приватизації територіальних громад; покупці.

Частиною першою статті 10 Закону України "Про приватизацію державного і комунального майна" визначено порядок приватизації державного і комунального майна, що включає в себе: формування та затвердження переліків об`єктів, що підлягають приватизації; опублікування переліку об`єктів, що підлягають приватизації, в офіційних друкованих виданнях державних органів приватизації, на офіційному веб-сайті Фонду державного манна України, на офіційних сайтах місцевих рад та в електронній торговій системі; прийняття рішення про приватизацію; прийняття місцевою радою рішення про приватизацію об`єкта комунальної власності; опублікування інформації про прийняття рішення про приватизацію об`єкта та у випадках, передбачених цим Законом, інформації про вивчення попиту для визначення стартової ціни; проведення інвентаризації та оцінки відповідно до законодавства; проведення у випадках, передбачених законом, аудиту, екологічного аудиту об`єкта приватизації; перетворення державного або комунального підприємства в господарське товариство у процесі приватизації у випадках, передбачених цим Законом; затвердження плану розміщення акцій акціонерних товариств, створених у процесі приватизації, у випадках, передбачених цим Законом, та його виконання; затвердження у випадках, передбачених цим Законом, умов продажу об`єктів приватизації, розроблених аукціонною комісією; опублікування інформації про умови продажу, у тому числі, стартову ціну об`єкта приватизації: проведення аукціону, укладення договору купівлі - продажу; укладення договору купівлі-продажу в разі приватизації об`єкта шляхом викупу; опублікування інформації про результати приватизації; прийняття рішення про завершення приватизації.

Відповідно до статті 11 Закону України "Про приватизацію державного та комунального майна" ініціювати приватизацію об`єктів можуть органи приватизації, уповноважені органи управління, інші суб`єкти управління об`єктами державної і комунальної власності або покупці. Переліки об`єктів малої приватизації державної власності, що підлягають приватизації, затверджуються Фондом державного майна України. Заяви про включення об`єктів права державної власності до відповідного переліку об`єктів великої або малої приватизації, що підлягають приватизації, подаються потенційними покупцями до державних органів приватизації за місцезнаходженням об`єкта, що приватизується, у порядку, що встановлюється Фондом державного майна України. Державні органи приватизації протягом трьох днів після надходження заяви звертаються щодо надання згоди на включення такого об`єкта до переліку об`єктів державної власності, що підлягають приватизації, до уповноважених органів управління державним майном, крім випадків, коли орган приватизації є уповноваженим органом управління державним майном або уповноважений орган управління самостійно ініціював включення такого об`єкта до переліку об`єктів державної власності, що підлягають приватизації. Уповноважені органи управління державним майном надають згоду на приватизацію об`єкта державної власності або вмотивовану відмову протягом 15 днів з моменту надходження звернення від державних органів приватизації. У разі якщо орган приватизації не одержав у встановлений строк дозвіл чи відмову від органу, уповноваженого управляти відповідним майном, згода на приватизацію вважається наданою. Державні органи приватизації протягом 30 днів розглядають заяви та приймають рішення щодо включення до переліку об`єктів малої приватизації, що підлягають приватизації, і в п`ятиденний строк письмово повідомляють про це заявника, підприємство, що приватизується (балансоутримувача об`єкта), а також відповідний уповноважений орган управління.

Згідно з пунктом 5 "Прикінцеві та Перехідні Положення" Закону України "Про приватизацію державного і комунального майна" уповноважені органи управління державним майном або корпоративними правами, управління яких вони здійснюють, у двотижневий строк з дня набрання чинності цим Законом мають подати Фонду державного майна України пропозиції про включення об`єктів права державної власності до переліку об`єктів, що підлягають приватизації у році набрання чинності цим Законом, разом з інформацією, зазначеною у частинах четвертій, п`ятій статті 11 цього Закону, та основними показниками господарської діяльності за останні три роки та останній звітний період.

Відповідно до відомостей Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, витяг якого міститься в матеріалах справи, "власником спірного об`єкта незавершеного будівництва до приватизації було Держлісагенство України".

Однак, в матеріалах справи відсутні докази, які би підтверджували звернення Держлісагенства України до Фонду державного майна України з пропозицією про включення спірного об`єкту приватизації до переліку об`єктів, що підлягають приватизації у 2018 році.

Водночас в матеріалах справи міститься лист Держлісагенства України від 07.06.2021 №05-34/4299-21, з якого вбачається, що рішення про приватизацію вказаного вище об`єкта малої приватизації на погодження не надходило, про приватизацію вказаного об`єкта уповноважений орган управління державним майном дізнався із листа обласної прокуратури від 05.05.2021 №15/2-473 вих-21.

Як слідує зі змісту статті 11 та пункту 5 "Прикінцеві та Перехідні положення" Закону України "Про приватизацію державного і комунального майна", внаслідок прийняття вказаного Закону було визначено спеціальний порядок щодо подання відповідними уповноваженими органами управління майном пропозиції про включення об`єктів до переліку тих, що підлягають приватизації у 2018 році. Такі пропозиції повинні бути надані у двотижневий строк з дня набрання чинності Законом України "Про приватизацію державного і комунального майна" і на їх підставі Фонд державного майна України затверджує перелік об`єктів малої приватизації державної власності.

Обставини подання Держлісагенством України пропозиції про включення вказаного об`єкта саме у двотижневий строк з дня набрання чинності Законом України "Про приватизацію державного і комунального майна" не встановлено, в матеріалах справи відсутнє погодження органу управління спірним державним майном Держлісагенства України.

Однак, при цьому, у матеріалах справи наявний лист звернення органу Державного комітету лісового господарства України від 20.10.2006 №05-74/3908 в якому орган управління просить включити об`єкт незавершеного будівництва «Контора з гаражем та котельнею» в перелік об`єктів державної власності, що підлягають приватизації. Що спричинив початок передприватизаційного процесу і в подальшому прийняттю рішення про приватизацію, відповідно до норм Закону України «Про приватизацію державного майна».

Відповідно до ст.12 Закону України «Про приватизацію державного майна» ініціювати приватизацію об`єктів можуть державні органи приватизації, уповноважені органи управління або покупці. Уповноважені органи управління за результатами аналізу господарської діяльності суб`єктів господарювання, управління майном або корпоративними правами яких вони здійснюють, та з урахуванням ефективності використання майна таких суб`єктів господарювання подають щороку державним органам приватизації пропозиції стосовно включення об`єктів права державної власності до переліку об`єктів, що підлягають приватизації. Державні органи приватизації протягом 20 днів розглядають заяви та приймають рішення щодо приватизації об`єкта і в п`ятиденний строк письмово повідомляють про це заявника, адміністрацію та трудовий колектив підприємства, що приватизується, а також відповідний уповноважений орган управління.

Пунктом 1 згідно додатку №1 Наказу Фонду державного майна України від 15 грудня 2006 року №1882 «Про включення до переліку об`єктів незавершеного будівництва, що підлягають приватизації, та виключення з переліку», спірний об`єкт включено за номером 24 у перелік.

В подальшому Фондом Державного майна України, зокрема наказами від 13.04.2007 №586, 22.02.2008 №216, затверджений поіменний перелік об`єктів приватизації державної власності груп А, Д, Е та Ж та очікуване надходження коштів від їх приватизації у 2007, 2008 роках.

На підставі Розпорядження КМУ від 10.04.2008 №610-р та з урахуванням рекомендацій ФДМУ регіональним відділенням прийнято рішення, а саме - наказ «Про призупинення приватизації об`єкта незавершеного будівництва «Контора з гаражем та котельнею» Хмельницька область, Хмельницький район, с. Лісові Гринівці, квартал 36, виділ 10 разом із земельною ділянкою» від 11.01.2011 №7.

Відповідно до вимог п.10.3 Положення про порядок приватизації об`єктів незавершеного будівництва, затвердженого наказом ФДМУ від 02.04.2012 №438, об`єкт незавершеного будівництва може бути виключений з переліку об`єктів незавершеного будівництва державної власності, що підлягають приватизації, у разі виникнення можливості добудувати об`єкт. При цьому необхідно надати до Фонду документи, які підтверджують виділення коштів на завершення будівництва, з вказанням терміну введення в експлуатацію.

Такі документи не надались органом управління - Державним агентством лісових ресурсів України, даний об`єкт не був виключений із переліку об`єктів, що підлягали приватизації, а був призупинений процес приватизації.

Як пояснює відповідач-1, позиція з цього питання залишилась незмінною, про що свідчить відсутність будь яких дій з боку власника, так і балансоутримувача, спрямованих на виключення об`єкта незавершеного будівництва «Комплекс будівель (адмінбудинок, котельня, гараж)» з вищезазначеного переліку. Балансоутримувач державного майна - Державне підприємство «Хмельницьке лісомисливське господарство» перебував у тісній співпраці з регіональним відділенням щодо виконання усіх вимог органу приватизації під час підготовки майна до приватизації.

З наведеного вище, колегія суддів робить висновок, що приватизація спірного об`єкта нерухомості відбувалася з ініціативи органу управління - Державного агентство лісових ресурсів України.

В силу ч.1 ст.202 Цивільного кодексу України, правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Статтею 203 Цивільного кодексу України встановлено загальні вимоги, додержання яких необхідне для чинності правочину, зокрема: - зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також моральним засадам суспільства; - особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності; - волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі; - правочин має вчинятися у формі, встановленій законом; - правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що встановлені ним.

Згідно ст.215 Цивільного кодексу України, підставою недійсності правочину є держання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього кодексу.

З урахуванням викладеного, недійсність правочину зумовлюється наявністю дефектів елементів: дефекти (незаконність) змісту правочину; дефекти (недотримання) форми; дефекти суб`єктного складу; дефекти волі - невідповідність волі та волевиявлення.

За таких обставин, прокурором при зверненні до суду з вимогами про визнання договору недійсним, повинно бути доведено наявність тих обставин, з якими закон пов`язує визнання угод недійсними.

Договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди (ч.1 ст.638 ЦК України). Аналогічні положення містяться і в статті 180 ГК України.

Зміст господарського договору становлять умови договору, визначені угодою його сторін, спрямованою на встановлення, зміну або припинення господарських зобов`язань, які погоджені сторонами, так і ті, що приймаються ними як обов`язкові умови договору відповідно до законодавства.

Отже, господарський договір вважається укладеним, якщо між сторонами у передбачених законом порядку та формі досягнуто згоди щодо усіх його істотних умов.

Істотними є умови, визнані такими за законом чи необхідні для договорів даного виду, а також умови, щодо яких на вимогу однієї із сторін повинна бути досягнута згода.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.181 ГК України, господарський договір за загальним правилом викладається у формі єдиного документа, підписаного сторонами та скріпленого печатками.

Спірний договір підписаний сторонами, нотаріально посвідчений приватним нотаріусом Вінницького міського нотаріального округу Скутельник І.А., серія та номер договору: 6708. Право приватної власності було зареєстровано у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 250, номер запису про право власності: 38582748.

Згідно зі ст.204 Цивільного кодексу України правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним.

Відповідно до ч.1 ст.26 Закону України "Про приватизацію державного і комунального майна", під час приватизації об`єкта державної або комунальної власності шляхом його продажу на аукціоні, викупу, між продавцем і покупцем укладається відповідний договір купівлі-продажу.

Згідно ч.ч.9, 11 ст.26 Закону України "Про приватизацію державного і комунального майна", на вимогу однієї із сторін договір купівлі-продажу може бути розірвано, у тому числі за рішенням суду, в разі невиконання іншою стороною зобов`язань, передбачених договором купівлі-продажу, у визначені строки або визнано недійсним за рішенням суду.

Порядок повернення в державну (комунальну) власність об`єктів приватизації в разі розірвання або визнання недійсними договорів купівлі-продажу таких об`єктів затверджується Фондом державного майна України.

Як вірно відмітив суд першої інстанції, що ні прокурор, ні позивачі не надали доказів того, яким чином оспорюваний ними договір, стороною якого вони не є, порушує (зачіпає) їх права та законні інтереси, підстави для визнання недійсним спірного договору купівлі-продажу, передбачені наведеними вище нормами, відсутні.

Відповідно до статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини як джерело права.

Частиною першою статті 1 Першого протоколу до Конвенції передбачено, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

У практиці ЄСПЛ (наприклад, "Колишній король Греції та інші проти Греції" від 23.11.2000, "Трегубенко проти України" від 02.11.2004, "Булвес" АД проти Болгарії" від 22.01.2009, "Щокін проти України" від 10.10.2010, "Сєрков проти України" від 07.07.2011, "East/West Alliance Limited" проти України" від 23.01.2014) напрацьовано три критерії, які слід оцінювати на предмет сумісності заходу втручання у право особи на мирне володіння майном із гарантіями статті 1 Першого протоколу до Конвенції, а саме: чи є втручання законним; чи має воно на меті "суспільний", "публічний" інтерес; чи є такий захід (втручання у право на мирне володіння майном) пропорційним визначеним цілям.

Втручання у право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно із законом і з легітимною метою, буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції, якщо не буде встановлений справедливий баланс між інтересами суспільства, пов`язаними з цим втручанням, й інтересами особи, яка зазнає втручання в її право власності. Отже, має існувати розумне співвідношення (пропорційність) між метою, досягнення якої передбачається, та засобами, які використовуються для її досягнення. Справедливий баланс не буде дотриманий, якщо особа-добросовісний набувач внаслідок втручання в її право власності понесе індивідуальний і надмірний тягар, зокрема, якщо їй не буде надана обґрунтована компенсація чи інший вид належного відшкодування у зв`язку з позбавленням права на майно (див. mutatis mutandis рішення ЄСПЛ у справах "Рисовський проти України" від 20.10.2011, "Кривенький проти України" від 16.02.2017.

На необхідності оцінки критеріїв сумісності заходу втручання у право на мирне володіння майном із гарантіями статті 1 Першого протоколу до Конвенції також наголошено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 18.01.2023 у справі № 488/2807/17, до розгляду якої зупинялося касаційне провадження у справі № 924/793/21 яка розглядається.

Втручання держави в право на мирне володіння майном може бути виправдане за наявності об`єктивної необхідності у формі суспільного, публічного, загального інтересу, який може включати інтерес держави, окремих регіонів, громад чи сфер людської діяльності. Принцип "пропорційності" передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу Конвенції, якщо не було дотримано справедливої рівноваги (балансу) між інтересами держави (суспільства), пов`язаними з втручанням, та інтересами особи, яка так чи інакше страждає від втручання. "Справедлива рівновага" передбачає наявність розумного співвідношення (обґрунтованої пропорційності) між метою, що передбачається для досягнення, та засобами, які використовуються.

Пунктами 32-35 рішення ЄСПЛ від 24.06.2003 "Стретч проти Сполученого Королівства" визначено, що майном у зазначеній статті 1 Першого протоколу до Конвенції, вважається законне та обґрунтоване очікування набути майно або майнове право за договором, укладеним з органом публічної влади. За висновком Європейського суду в зазначеній справі "наявність порушень з боку органу публічної влади при укладенні договору щодо майна не може бути підставою для позбавлення цього майна іншої особи, яка жодних порушень не вчинила". Оскільки особу позбавили права на його майно лише з тих підстав, що порушення були вчинені з боку публічного органу, а не громадянина, у такому випадку мало місце "непропорційне втручання у право заявника на мирне володіння своїм майном та, відповідно, відбулось порушення статті 1 Першого протоколу Конвенції?.

Крім того, за змістом рішення ЄСПЛ у справі "Рисовський проти України" (заява №29979/04, п.70) суд підкреслює особливу важливість принципу "належного урядування". Він передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб. Зокрема, на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси.

Принцип "належного урядування", як правило, не повинен перешкоджати державним органам виправляти випадкові помилки, навіть ті, причиною яких є їхня власна недбалість. Будь-яка інша позиція була б рівнозначною, inter alia, санкціонуванню неналежного розподілу обмежених державних ресурсів, що саме по собі суперечило б загальним інтересам. З іншого боку, потреба виправити минулу "помилку" не повинна непропорційним чином втручатися в нове право, набуте особою, яка покладалася на легітимність добросовісних дій державного органу. Іншими словами, державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків. Ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу, а помилки не можуть виправлятися за рахунок осіб, яких вони стосуються.

У постанові Верховного Суду від 14.07.2020 у справі №904/3307/19 наведено висновок про те, що висновки ЄСПЛ потрібно застосовувати не безумовно, а з урахуванням фактичних обставин справи, оскільки цей суд рекомендував оцінювати дії не тільки органів держави-відповідача, але і самого скаржника, адже певні випадки порушень, на які особа посилається як на підставу для застосування положень статті 1 Першого протоколу до Конвенції, можуть бути пов`язані із протиправною поведінкою самого набувача майна, що суд повинен достеменно дослідити та встановити.

Окрім цього, відповідно до правової позиції, викладеної у постанові Верховного Суду України від 14.03.2007 у справі №21-8во07, самі по собі допущені органами публічної влади порушення при визначенні умов та порядку приватизації не можуть бути безумовною підставою для визнання приватизаційних договорів недійсними, повернення приватизованого майна державі в порушення права власності покупця, якщо вони не допущені внаслідок винної, протиправної поведінки самого покупця.

Об`єднана палата Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду у постанові від 22.01.2021 у справі №922/623/20 у правовідносинах щодо приватизації об`єкта комунальної власності вказала на необхідність надання юридичної оцінки необхідності позбавлення покупця права мирного володіння приватизованим майном, ураховуючи рішення ЄСПЛ про неможливість витребування у добросовісного набувача майна, яке вибуло з володіння держави внаслідок порушень, допущених уповноваженими посадовими особами, які здійснюють функцію управління державним майном (спори щодо порушення частини першої статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод).

Відповідно до ст.321 Цивільного кодексу України, право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Прокурор, звертаючись з даним позовом, наводить підстави позову щодо неправомірних дій саме відповідача-1 щодо відчуження спірного об`єкту.

При цьому, прокурором не наведено, а матеріали справи не містять доказів сприяння покупця спричиненим на думку прокурора порушенням діючого законодавства при приватизації спірного об`єкта; а також не доведено винної, протиправної поведінки самого набувача майна під час проведення аукціону, що спростовує недобросовісність дій відповідача-2.

На переконання суду апеляційної інстанції, не може існувати солідарного ризику і солідарної відповідальності учасників правочину за перевищення відчужувачем майна своїх повноважень, оскільки, у приватного учасника обороту відсутній обов`язок контролювати законність дій Регіонального відділення Фонду державного майна України по Вінницькій та Хмельницькій областях, приватний учасник обороту об`єктивно позбавлений змоги впливати на рішення відповідача, незалежно від оцінки дій останнього.

За наведеного, прокурором не доведено порушення майнового права чи інтересу позивачів, настання негативних наслідків такого порушення, оскільки приватизація спірного об`єкта, відбувалася з ініціативи органу управління - Державного агентство лісових ресурсів України (що було встановлено вище), продаж майна здійснений на конкурентних засадах шляхом проведення електронного аукціону, грошові кошти, отримані від приватизації майна, були спрямовані до бюджету, а дії з відчуження майна не пов`язані із протиправною поведінкою самого набувача майна.

Що стосується вимоги прокурора про зобов`язання ОСОБА_1 повернути державі в особі Регіонального відділення Фонду державного майна України по Вінницькій та Хмельницькій областях об`єкт малої приватизації - об`єкт незавершеного будівництва, апеляційний господарський суд відмічає наступне.

Відповідно до абз.1 ч.1 ст.216 Цивільного кодексу України недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю. У разі недійсності правочину кожна із сторін зобов`язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину, а в разі неможливості такого повернення, зокрема тоді, коли одержане полягає у користуванні майном, виконаній роботі, наданій послузі, - відшкодувати вартість того, що одержано, за цінами, які існують на момент відшкодування (абз.2 ч.1 ст.216 Цивільного кодексу України).

З матеріалів справи вбачається, що оспорюваний договір купівлі-продажу фактично є виконаним обома сторонами, адже Регіональним відділенням Фонду державного майна України по Вінницькій та Хмельницькій областях було передано спірний об`єкт нерухомості ОСОБА_1 та остання оплатила вартість придбаного майна.

Оскільки прокурором не доведено винної, протиправної поведінки набувача майна під час проведення аукціону, колегія суддів вважає ОСОБА_1 добросовісним набувачем спірного майна.

Як було зазначено вище, справедливий баланс не буде дотриманий, якщо особа-добросовісний набувач внаслідок втручання в її право власності понесе індивідуальний і надмірний тягар, зокрема, якщо їй не буде надана обґрунтована компенсація чи інший вид належного відшкодування у зв`язку з позбавленням права на майно (див. mutatis mutandis рішення ЄСПЛ у справах "Рисовський проти України" від 20.10.2011, "Кривенький проти України" від 16.02.2017

За вказаних обставин, звертаючись з позовом у цій справі, прокурор мав зазначити вимоги про двосторонню реституцію (просити відповідача повернути майно на користь Регіонального відділення Фонду державного майна України по Вінницькій та Хмельницькій областях, а останнього зобов`язати повернути відповідачу-2 отримані кошти), оскільки прокурором заявлено позовну вимогу про визнання двостороннього правочину недійсним, внаслідок якої нівелюється правова підстава утримувати майно для ОСОБА_1 , а для Фонду - утримувати сплачені йому за такою угодою кошти.

Суд апеляційної інстанції звертає увагу, що встановлені порушення, були допущені саме з боку Регіонального відділення Фонду державного майна України по Вінницькій та Хмельницькій областях, а не з боку покупця будівлі - ОСОБА_1 .

Разом з тим, у разі визнання договору купівлі-продажу недійсним, кошти, які отримало Регіональне відділення Фонду державного майна України по Вінницькій та Хмельницькій областях за продаж об`єкта незавершеного будівництва у розмірі 942361,19 грн, мали бути добровільно повернуті покупцю, адже відпала б правова підстава перебування їх у власності продавця.

Відтак, замість захисту інтересів держави, ці інтереси навпаки - постраждали би. Це підтверджується й доводами Регіонального відділення Фонду державного майна України по Вінницькій та Хмельницькій областях, які містяться у письмових поясненнях.

Прокурор вимагає повернути об`єкт малої приватизації державі в особі Регіонального відділення Фонду державного майна України по Вінницькій та Хмельницькій областях, однак останній заперечує проти вимог та доводів прокурора і ця правова позиція була незмінною протягом всього судового розгляду справи.

Отже, на переконання колегії суддів, вимога про визнання договору недійсним та застосування наслідків недійсності в порядку, передбаченому ст.216 Цивільного кодексу України, не може розглядатися як санкція (покарання) лише для однієї з сторін правочину, за допущене іншою стороною, в даному випадку відповідачем-1, порушення процедури приватизації майна.

Надавши оцінку діям учасників процедури приватизації спірного об`єкта незавершеного будівництва в контексті висновків ЄСПЛ, а також наслідки можливого задоволення позовних вимог через призму положень статті 1 Першого протоколу до Конвенції у контексті критеріїв сумісності заходу втручання у право на мирне володіння майном, колегія суддів приходить до висновку про відсутність підстав для визнання договору недійсним та повернення приватизованого майна державі, оскільки це буде непропорційним втручанням у право ОСОБА_1 на мирне володіння своїм майном та, відповідно, відбудеться порушення статті 1 Першого протоколу Конвенції?.

При цьому, колегія суддів враховує правові висновки Верховного Суду, викладені у постановах від 25.04.2018 у справі №910/16955/17, від 11.06.2019 у справі №920/1316/14, постанові Верховного Суду України від 06.04.2016 у справі №3-242гс16 та підстав позовних вимог.

Щодо вимоги прокурора про визнання недійсним результату електронного аукціону з продажу об`єкта малої приватизації, що оформлений протоколом електронного аукціону №UA-PS-2020-08- 10-000104-3 від 09.09.2020, колегія суддів звертає увагу на правовий висновок Великої Палати Верховного Суду, викладений у постанові від 15.09.2022 у справі №910/12525/20 про наступне.

Правова природа процедур реалізації майна на прилюдних торгах полягає в продажу майна, тобто у вчиненні дій, спрямованих на виникнення в покупця зобов`язання зі сплати коштів за продане майно та передання права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів. З аналізу частини першої статті 650, частини першої статті 655 та частини четвертої статті 656 ЦК України можна зробити висновок, що процедура набуття майна на прилюдних торгах є різновидом договору купівлі-продажу. Такі висновки сформульовані у постановах Великої Палати Верховного Суду від 23.10.2019 у справі №922/3537/17 (пункти 42-44), від 15.06.2021 у справі №922/2416/17 (пункт 7.4), від 22.06.2021 у справі №200/606/18 (пункти 45-47).

Отже, торги є правочином. Якщо вони завершуються оформленням договору купівлі-продажу, то оскаржити можна договір, а вимоги про визнання недійсними торгів (аукціону) та протоколу електронного аукціону не є належними та ефективними способами захисту.

Тобто, вимога прокурора про визнання недійсним результату електронного аукціону з продажу об`єкта малої приватизації, що оформлений протоколом електронного аукціону №UA-PS-2020-08- 10-000104-3 від 09.09.2020 не є належними та ефективними способами захисту, а тому дана вимога не підлягає задоволенню.

З огляду на все вищевикладене, суд апеляційної інстанції погоджується із висновком місцевого господарського суду про відмову у задоволенні позовних вимог прокурора у повному обсязі.

Щодо заяви відповідача-2 про застосування строку позовної давності, апеляційний господарський суд зазначає наступне.

Згідно зі статтею 256 ЦК України позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу.

Статтею 267 ЦК України визначено, що позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення рішення. Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові.

Відповідно до абзацу 2, ч.2, ст.30 Закону України "Про приватизацію державного і комунального майна" визначено, що строк позовної давності для звернення з позовом про відмову в затвердженні протоколу аукціону, визнання недійсними результатів приватизації об`єкта малої приватизації або договору купівлі-продажу об`єкта малої приватизації становить три місяці.

Суд застосовує позовну давність лише тоді, коли є підстави для задоволення позовної вимоги. Тобто, перш ніж застосувати позовну давність, суд має з`ясувати та зазначити у судовому рішенні, чи порушене право або охоронюваний законом інтерес позивача, за захистом якого той звернувся до суду. Якщо таке право чи інтерес не порушені, суд відмовляє у задоволенні позову через його необґрунтованість. Лише якщо буде встановлено, що право або охоронюваний законом інтерес особи дійсно порушені, але позовна давність спливла, і про це зробила заяву інша сторона спору, суд відмовляє у позові через сплив позовної давності за відсутності поважних причин її пропуску, наведених позивачем (див., зокрема, постанови Великої Палати Верховного Суду від 22 травня 2018 року у справі № 369/6892/15-ц, від 31 жовтня 2018 року у справі № 367/6105/16-ц, від 7 листопада 2018 року у справі № 575/476/16-ц, від 14 листопада 2018 року у справі № 183/1617/16 (пункт 73), від 28 листопада 2018 року у справі № 504/2864/13-ц (пункт 80), від 5 грудня 2018 року у справах № 522/2202/15-ц (пункт 61), № 522/2201/15-ц (пункт 62) та № 522/2110/15-ц (пункт 61), від 7 серпня 2019 року у справі № 2004/1979/12 (пункт 71), від 18 грудня 2019 року у справі № 522/1029/18 (пункт 134)).

За наведеного, судова колегія зауважує, що судом першої інстанції правильно не застосовувався строк позовної давності, у зв`язку із відмовою у задоволенні позову.

Згідно з ст.ст.73, 74 Господарського процесуального кодексу України, доказами у справі є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність чи відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи.

Згідно з ст.79 Господарського процесуального кодексу України наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Відповідно до ст.86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Згідно п.1 ст.6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент.

Відхиляючи скаргу апеляційний суд у принципі має право просто підтвердити правильність підстав, на яких ґрунтувалося рішення суду нижчої інстанції (рішення у справі Гарсія Руїс проти Іспанії").

В силу приписів ч.1 ст.276 Господарського процесуального кодексу України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Порушень чи неправильного застосування норм матеріального чи процесуального права при розгляді спору судом першої інстанції, судовою колегією не встановлено, тому мотиви, з яких подана апеляційна скарга не можуть бути підставою для скасування прийнятого у справі рішення.

Відповідно до положень ст.129 ГПК України витрати зі сплати судового збору за подання апеляційної скарги у справі покладаються на апелянта.

Також, на виконання вказівки суду касаційної інстанції, колегія суддів суду апеляційної інстанції за результатами вирішення спору здійснює розподіл судового збору, понесеного скаржником у зв`язку з розглядом справи у суді касаційної інстанції, який відшкодовується за рахунок Хмельницької обласної прокуратури.

Керуючись ст.ст.129, 252, 269, 270, 273, 275, 276, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу першого заступника керівника Хмельницької обласної прокуратури на рішення господарського суду Хмельницької області від 09.02.2022 у справі №924/793/21 залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Стягнути з Хмельницької обласної прокуратури (29000, м.Хмельницький, провулок Військоматський, 3., ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 ., ідентифікаційний номер НОМЕР_3 ) 41890,84 грн витрат по сплаті судового збору за подання касаційної скарги. Видати наказ.

Видачу наказу доручити господарському суду Хмельницької області.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до суду касаційної інстанції.

Повний текст постанови складено 16.06.2023

Головуючий суддя Саврій В.А.

Суддя Тимошенко О.М.

Суддя Юрчук М.І.