ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

про закриття апеляційного провадження

"13" червня 2023 р. Справа№ 910/9648/22

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Владимиренко С.В.

суддів: Ходаківської І.П.

Демидової А.М.

при секретарі судового засідання Нікітенко А.В.,

за участю представників учасників справи:

від позивача: Краснов І.В.,

від відповідача: Гутарін Я.М.,

від ОСОБА_1 : Предчук Т.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1

на рішення Господарського суду міста Києва від 26.12.2022 (повний текст рішення підписано 17.01.2023)

у справі №910/9648/22 (суддя Удалова О.Г.)

за позовом Садівничого товариства «Зоря»

до Об`єднання садівницьких товариств «Русанівський масив»

про визнання недійсним рішення загальних зборів

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Господарського суду міста Києва від 26.12.2022 у справі №910/9648/22 позовні вимоги задоволено повністю. Визнано недійсним рішення загальних зборів Об`єднання садівницьких товариств «Русанівський масив» від 18.03.2022, оформлене протоколом від 18.03.2022 №2/2022. Стягнуто з Об`єднання садівницьких товариств «Русанівський масив» на користь Садівничого товариства «Зоря» 2 481,00 грн судового збору.

Не погоджуючись із ухваленим рішенням, ОСОБА_1 звернулася із апеляційною скаргою на рішення Господарського суду міста Києва від 26.12.2022 у справі №910/9648/22, в якій просить залучити її до участі у справі №910/9648/22 як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог на предмет позову на стороні відповідача, задовольнити її клопотання про зобов`язання позивача надати відповідь на питання, подані ОСОБА_1 у порядку опитування учасників справи, скасувати рішення Господарського суду міста Києва від 26.12.2022 у справі №910/9648/22 та ухвалити нове рішення, яким відмовити у задоволенні позову у зв`язку із відсутністю порушеного права у позивача.

Витягом з протоколу передачі судової справи (апеляційної скарги, заяви, картки додаткових матеріалів) раніше визначеному головуючому судді (судді-доповідачу)(складу суду) від 08.02.2023 апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Господарського суду міста Києва від 26.12.2022 у справі №910/9648/22 передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючий суддя - Владимиренко С.В., судді: Демидова А.М., Ходаківська І.П.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 13.02.2023 витребувано з Господарського суду міста Києва матеріали справи №910/9648/22. Відкладено розгляд питання про відкриття, повернення, залишення без руху або відмову у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Господарського суду міста Києва від 26.12.2022 у справі №910/9648/22.

Матеріали справи №910/9648/22 надійшли на адресу Північного апеляційного господарського суду 06.03.2023.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 13.04.2023 залишено без руху апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Господарського суду міста Києва від 26.12.2022 у справі №910/9648/22.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 11.04.2023 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Господарського суду міста Києва від 26.12.2022 у справі №910/9648/22. Учасникам справи надано право подати відзив на апеляційну скаргу до 03.05.2023. Розгляд справи №910/9648/22 призначено на 16.05.2023 на 11 год. 55 хв.

Обґрунтовуючи клопотання про залучення до участі у справі як третю особу ОСОБА_1 посилається на те, що рішенням Загальних зборів голів об`єднання садівницьких товариств «Русанівський масив» від 18.03.2022, оформленого протоколом №2-2022, її було обрано головою адміністрації з функціями координації, господарського та медичного забезпечення діяльності масиву «Русанівські сади», а тому рішення у даній справі може вплинути на її права та обов`язки.

08.05.2023 на адресу Північного апеляційного господарського суду від позивача надійшов письмовий відзив на апеляційну скаргу ОСОБА_1 , який здано на пошту 03.05.2023, отже в силу ч. 7 ст. 116 Господарського процесуального кодексу України (далі по тексту - ГПК України) є таким, що поданий без порушення строку, визначеного судом на його подання. Згідно письмового відзиву на апеляційну скаргу позивач просить суд апеляційної інстанції закрити апеляційне провадження у справі №910/9648/22 за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Господарського суду міста Києва від 26.12.2022, посилаючись на те, що спірне судове рішення не впливає на її права та обов`язки.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 16.05.2023 відкладено розгляд справи №910/9648/22 на 30.05.2023 на 12 год. 45 хв.

Протокольною ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 30.05.2023 оголошено перерву у розгляді справи №910/9648/22 до 13.06.2023 на 12 год. 45 хв.

Представник позивача у судовому засіданні 13.06.2023 усно заявив клопотання про приєднання до матеріалів справи №910/9648/22 копії заяви позивача № від 05.06.2023, адресованої Офісу Президента України та копії листа Департаменту з питань звернень громадян Офісу Президента України від 12.06.2023 №22/1-08/2535.

Представник ОСОБА_1 у судовому засіданні 13.06.2023 заперечив проти залучення доказів.

Колегія суддів, після виходу з нарадчої кімнати, відмовила у задоволенні усного клопотання позивача про долучення доказів відповідно до ч. 3 ст. 269 ГПК України.

Представник ОСОБА_1 у судовому засіданні 13.06.2023 підтримала вимоги та доводи своєї апеляційної скарги та просила суд апеляційної інстанції залучити ОСОБА_1 до участі у справі №910/9648/22 як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог на предмет позову на стороні відповідача, скасувати рішення Господарського суду міста Києва від 26.12.2022 у справі №910/9648/22 та ухвалити нове рішення, яким відмовити у задоволенні позову.

Представник позивача у судовому засіданні 13.06.2023 заперечив проти задоволення апеляційної скарги ОСОБА_1 та просив суд апеляційної інстанції закрити апеляційне провадження у справі №910/9648/22 за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Господарського суду міста Києва від 26.12.2022.

Представник відповідача у судовому засіданні 13.06.2023 підтримав вимоги та доводи апеляційної скарги ОСОБА_1 на рішення Господарського суду міста Києва від 26.12.2022.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року закріплено принцип доступу до правосуддя. Під доступом до правосуддя згідно зі стандартами Європейського суду з прав людини розуміється здатність особи безперешкодно отримати судовий захист як доступ до незалежного і безстороннього суду; вирішення спорів за встановленою процедурою на засадах верховенства права.

Згідно зі ст. 55 Конституції України кожному гарантується право на судовий захист.

При цьому «право на суд» та право на «доступ до суду» не є абсолютними. Права можуть бути обмежені, але лише у такий спосіб та до такої міри, що не порушують зміст цих прав (Philis v Greece (Філіс), §59; De Geouffre de la Pradelle v France (Де Жуфр де ла Прадель проти Франції), §28, і Stanev v Bulgaria (Станєв проти Болгарії) [ВП], §229).

Відповідно до ч. 1 ст. 17 ГПК України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки, мають право на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Згідно із ч. 1 ст. 254 ГПК України учасники справи, особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки, мають право подати апеляційну скаргу на рішення суду першої інстанції.

Отже, наведеною нормою визначено коло осіб, які наділені процесуальним правом на оскарження судового рішення, а саме учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, але судове рішення стосується їх прав, інтересів та (або) обов`язків.

Судове рішення, оскаржуване незалученою особою, повинно безпосередньо стосуватися прав та обов`язків цієї особи, тобто судом має бути розглянуто і вирішено спір про право у правовідносинах, учасником яких на час розгляду справи та прийняття рішення господарським судом першої інстанції є скаржник, або міститься судження про права та обов`язки цієї особи у відповідних правовідносинах. Рішення є таким, що прийнято про права, інтереси та (або) обов`язки особи, яка не була залучена до участі у справі, якщо у мотивувальній частині цього рішення містяться висновки суду про права, інтереси та (або) обов`язки такої особи, або у резолютивній частині рішення суд зазначив про права, інтереси та (або) обов`язки такої особи. У такому випадку рішення порушує не лише матеріальні права осіб, не залучених до участі у справі, а й їх процесуальні права, що витікають із сформульованого в пункті 1 статті 6 Європейської конвенції про захист прав людини і основних свобод положення про право кожного на справедливий судовий розгляд при визначенні його цивільних прав і обов`язків. Будь-який інший правовий зв`язок між скаржником і сторонами спору не може братися до уваги. Аналогічний правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 21.02.2019 у справі №908/1141/15-г.

Після прийняття апеляційної скарги особи, яка не брала участі у справі, суд апеляційної інстанції з`ясовує, чи прийнято оскаржуване судове рішення безпосередньо про права, інтереси та (або) обов`язки скаржника, який подав апеляційну скаргу, та про які конкретно. Встановивши такі обставини, суд вирішує питання про залучення скаржника до участі у справі як третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору та, як наслідок, скасовує судове рішення на підставі п. 4 ч. 3 ст. 277 ГПК України, оскільки таке порушення норм процесуального права є в будь-якому випадку підставою для скасування рішення місцевого господарського суду, якщо господарський суд прийняв судове рішення про права, інтереси та (або) обов`язки осіб, що не були залучені до участі у справі.

Отже, суд апеляційної інстанції насамперед має з`ясувати, чи стосується оскаржуване судове рішення безпосередньо прав та обов`язків скаржника, та лише після встановлення таких обставин, вирішити питання про процесуальний статус такої особи та про скасування судового рішення, а у випадку встановлення, що права заявника оскаржуваним судовим рішенням не порушені та питання про її права і обов`язки стосовно сторін у справі судом першої інстанції не вирішувалися - закрити апеляційне провадження за такою апеляційною скаргою, оскільки в останньому випадку така особа не має права на апеляційне оскарження рішення суду.

Стала та послідовна правова позиція з відповідного питання вже неодноразово викладалася Верховним Судом, зокрема, у постановах Верховного Суду у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 14.08.2019 у справі №62/112, від 16.01.2020 у справі №925/1600/16, а також постановах Верховного Суду від 10.05.2018 у справі №910/22354/15, від 17.05.2018 у справі №904/5618/17, від 11.07.2018 у справі №911/2635/17, від 11.07.2018 у справі №5023/4734/12, від 04.10.2018 у справі №5017/461/2012, від 29.11.2018 у справі №918/115/16, від 04.12.2018 у справі №906/1764/15, від 06.12.2018 у справі №910/22354/15, від 11.12.2018 у справі №916/2878/14, від 15.01.2019 у справі №7/74, від 11.04.2019 у справі №8/71-НМ, від 03.06.2019 у справі №910/6767/17, від 09.07.2019 у справі №905/257/18, від 12.09.2019 у справі №905/946/18, від 12.09.2019 у справі №905/947/18, від 11.09.2019 у справі №4/2023-10, від 05.05.2020 у справі №910/9254/18, від 28.09.2021 у справі №908/2899/13, 24.01.2023 у cправі №917/154/15.

Частиною першою статті 14 ГПК України визначено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у господарських справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Для правильного вирішення спору та захисту порушеного права позивача суд повинен визначитися з учасниками справи до складу яких згідно із частиною першої статті 41 ГПК України у справах позовного провадження відносяться сторони та треті особи.

Існування статусу третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, в господарському процесі покликане забезпечити саме дотримання права на справедливий суд тих осіб, які не є позивачем чи відповідачем, однак рішення суду може вплинути на їх права чи обов`язки. Такий статус закріплено у статті 50 ГПК України.

Частина 1 ст. 50 ГПК України встановлює, що треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї із сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи.

Відповідно до ч. 2 ст. 50 ГПК України якщо суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до розгляду встановить, що рішення господарського суду може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору.

Про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі (ч. 4 ст. 50 ГПК України).

Верховний Суд неодноразово наголошував на тому, що рішення є таким, що прийнято про права, інтереси та (або) обов`язки особи, яка не була залучена до участі у справі, якщо у мотивувальній частині цього рішення містяться висновки суду про права, інтереси та (або) обов`язки такої особи, або у резолютивній частині рішення суд зазначив про права, інтереси та (або) обов`язки такої особи. У такому випадку рішення порушує не лише матеріальні права осіб, не залучених до участі у справі, а й їх процесуальні права, що витікають із сформульованого в пункті 1 статті 6 Європейської конвенції про захист прав людини і основних свобод положення про право кожного на справедливий судовий розгляд при визначенні його цивільних прав і обов`язків. Будь-який інший правовий зв`язок між скаржником і сторонами спору не може братися до уваги. Наведене відповідає правовій позиції, викладеній у постановах Верховного Суду у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 21.02.2019 у справі №908/1141/15-г, від 17.10.2022 у справі №904/6084/21.

Саме на суд покладено обов`язок визначити суб`єктний склад учасників спору залежно від характеру правовідносин і норм матеріального права, які підлягають застосуванню. Суд не має права вирішувати питання про права та обов`язки осіб, не залучених до участі у справі. Вказаний правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду від 12.09.2022 у справі №910/1744/21.

Судом апеляційної інстанції встановлено, що предметом позову у даній справі є визнання недійсними рішень Загальних зборів голів об`єднання садівницьких товариств «Русанівський масив» від 18.03.2022, оформлених протоколом №2-2022, за якими на період військового часу затверджено військово-цивільну адміністрацію масиву «Русанівські сади» у складі: ОСОБА_1 - Голова адміністрації з функціями координації, господарського та медичного забезпечення діяльності масиву «Русанівські сади», ОСОБА_2 - Командир добровільного формування територіальної оборони масиву «Русанівські сади», ОСОБА_3 - Заступник Командира добровільного формування територіальної оборони масиву «Русанівські сади».

Відповідно до вимог Закону України «Про військово-цивільні адміністрації» військово-цивільні адміністрації - це тимчасові державні органи у селах, селищах, містах, районах та областях, що діють у складі Антитерористичного центру при Службі безпеки України (у разі їх утворення для виконання повноважень відповідних органів у районі проведення антитерористичної операції) або у складі Об`єднаного оперативного штабу Збройних Сил України (у разі їх утворення для виконання повноважень відповідних органів у районі здійснення заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації у Донецькій та Луганській областях) і призначені для забезпечення дії Конституції та законів України, забезпечення безпеки і нормалізації життєдіяльності населення, правопорядку, участі у протидії актам збройної агресії, диверсійним проявам і терористичним актам, недопущення гуманітарної катастрофи в районі відсічі збройної агресії Російської Федерації, зокрема проведення антитерористичної операції.

Військово-цивільні адміністрації району, області - це тимчасові державні органи, що здійснюють на відповідній території повноваження районних, обласних рад, державних адміністрацій та інші повноваження, визначені цим Законом.

Військово-цивільні адміністрації населених пунктів - це тимчасові державні органи, що здійснюють на територіях відповідних територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України, повноваження сільських, селищних, міських, районних у містах (у разі їх створення) рад, виконавчих органів сільських, селищних, міських, районних у містах (у разі їх створення) рад, сільських, селищних, міських голів та інші повноваження, визначені цим Законом.

Статтею 6 вказаного Закону визначено, що військово-цивільну адміністрацію населеного пункту (населених пунктів) очолює керівник, який призначається на посаду керівником відповідної обласної військово-цивільної адміністрації за погодженням з керівником Антитерористичного центру при Службі безпеки України, а у разі утворення військово-цивільної адміністрації населеного пункту (населених пунктів) для виконання повноважень відповідних органів у районі здійснення заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації у Донецькій та Луганській областях - за погодженням з Командувачем об`єднаних сил. Якщо відповідна обласна військово-цивільна адміністрація не утворена, керівник військово-цивільної адміністрації населеного пункту (населених пунктів) призначається на посаду керівником Антитерористичного центру при Службі безпеки України, а в разі утворення військово-цивільної адміністрації населеного пункту (населених пунктів) для виконання повноважень відповідних органів у районі здійснення заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації у Донецькій та Луганській областях - Командувачем об`єднаних сил.

Матеріали даної справи не містять доказів призначення ОСОБА_1 на посаду голови військово-цивільної адміністрації у встановленому законодавством порядку, що свідчить про те, що судове рішення у даній справі не впливає на права та обов`язки, а також охоронювані законом інтереси скаржника.

Крім того, судом апеляційної інстанції з`ясовано, що у мотивувальній частині оскаржуваного рішення відсутні висновки суду першої інстанції про права, інтереси та (або) обов`язки ОСОБА_1 , не зазначено про права, інтереси та (або) обов`язки вказаної особи і у резолютивній частині рішення суду.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 264 ГПК України суд апеляційної інстанції закриває апеляційне провадження, якщо після відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою, поданою особою з підстав вирішення судом питання про її права, інтереси та (або) обов`язки, встановлено, що судовим рішенням питання про права, інтереси та (або) обов`язки такої особи не вирішувалося.

Згідно із ч. 2 ст. 264 ГПК України про закриття апеляційного провадження суд апеляційної інстанції постановляє ухвалу, яка може бути оскаржена в касаційному порядку.

За таких обставин, апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Господарського суду міста Києва від 26.12.2022 у справі №910/9648/22 підлягає закриттю.

Враховуючи закриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Господарського суду міста Києва від 26.12.2022 у справі №910/9648/22, клопотання останньої про доручення до матеріалів справи №910/9648/22 доказів та клопотання про опитування позивача не підлягають задоволенню.

Керуючись ст. ст. 234, 235, 264, 269, 270 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд, -

УХВАЛИВ:

1. Закрити апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Господарського суду міста Києва від 26.12.2022 у справі №910/9648/22.

2. Матеріали справи № 910/9648/22 повернути до Господарського суду міста Києва.

3. Ухвала набирає законної сили негайно після її оголошення та може бути оскаржена до суду касаційної інстанції у господарських справах в порядку і строки, визначені в ст.ст. 287, 288, 289 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст ухвали складено та підписано 15.06.2023.

Головуючий суддя С.В. Владимиренко

Судді І.П. Ходаківська

А.М. Демидова