ЦЕНТРАЛЬНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
У Х В А Л А

21.06.2023 м.Дніпро Справа № 904/4167/22

Центральний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого судді: Антонік С.Г. (доповідач),

судді: Березкіна О.В., Іванов О.Г.

розглянувши матеріали апеляційної скарги та клопотання/заяву на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 25.01.2023 (суддя Васильєв О.Ю., рішення оформлено та підписано 25.01.2023 ) у справі №904/4167/22

За позовом: Акціонерного товариства «Українська залізниця» в особі Регіональної філії «Придніпровська залізниця», м. Дніпро

До: Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля», м. Павлоград

Про: стягнення 26 735,76грн.

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Господарського суду Дніпропетровської області від 25.01.2023 позовні вимоги задоволено у повному обсязі.

Стягнуто з відповідача - Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» на користь позивача - Акціонерного товариства «Українська залізниця» в особі Регіональної філії «Придніпровська залізниця»: 26 735,00грн. - штрафу та 2 481,00грн. - витрат по сплаті судового збору.

Не погодившись із зазначеним рішенням суду, до Центрального апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою звернулося Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Павлоградвугілля», в якій просить рішення суду скасувати та прийняти нове, яким відмовити в позові.

Одночасно зі скаргою апелянтом подано клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду, яке мотивовано підготовкою скарги в критичних умовах з підстав введення у країні воєнного стану, відсутності електроенергії та інтернету, необхідністю перебувати в укритті під час постійних повітряних тривог; некритичним строком пропуску на оскарження рішення суду.

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 16.05.2023 відкладено вирішення питань, пов`язаних з рухом апеляційної скарги, до надходження до Центрального апеляційного господарського суду матеріалів справи № 904/4167/22.

24.05.2023 матеріали справи № 904/4167/22 надійшли до Центрального апеляційного господарського суду; некритичним строком пропуску на оскарження рішення суду.

Перевіривши матеріали апеляційної скарги апеляційний господарський суд дійшов висновку, що підстави, вказані скаржником для поновлення пропущеного процесуального строку на апеляційне оскарження не підтверджені жодним доказом, не є поважними, оскільки скаржником не наведено наявності об`єктивних та непереборних обставин, що унеможливили вчасне подання скарги.

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 29.05.2023 вказану апеляційну скаргу залишено без руху та апелянту наданий строк на усунення недоліків скарги, а саме подання заяви/клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку на подання апеляційної скарги з відповідними доказами та обґрунтуванням інших причин такого пропуску.

Копію ухвали Центрального апеляційного господарського суду від 29.05.2023 вручена останньому 06.06.2023, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення №167.

Таким чином, строк на усунення недоліків становив до 16.06.2023.

Частиною 6 статті 116 ГПК України встановлено, що останній день строку триває до 24 години, але коли в цей строк слід було вчинити процесуальну дію тільки в суді, де робочий час закінчується раніше, строк закінчується в момент закінчення цього часу.

Згідно з частиною 7 статті 116 ГПК строк не вважається пропущеним, якщо до його закінчення заява, скарга, інші документи чи матеріали або грошові кошти здані на пошту чи передані іншими відповідними засобами зв`язку.

Відповідно до строків, встановлених Нормативами і нормативними строками пересилання поштових відправлень та поштових переказів, затвердженими наказом Міністерства інфраструктури України від 28.11.2013 № 958 та зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 28.01.2014 за № 173/24950, нормативні строки пересилання простої письмової кореспонденції операторами поштового зв`язку (без урахування вихідних днів об`єктів поштового зв`язку) місцевої - Д+2, пріоритетної - Д+1; у межах області та між обласними центрами України (у тому числі для міст Києва, Сімферополя, Севастополя) - Д+3, пріоритетної - Д+2; між районними центрами різних областей України (у тому числі для міст обласного підпорядкування) - Д+4, пріоритетної - Д+3; між іншими населеними пунктами різних областей України - Д+5, пріоритетної - Д+4, де Д - день подання поштового відправлення до пересилання в об`єкті поштового зв`язку або опускання простого листа чи поштової картки до поштової скриньки до початку останнього виймання; 2, 3, 4, 5 - кількість днів, протягом яких пересилається поштове відправлення. При пересиланні рекомендованої письмової кореспонденції зазначені в пункті 1 цього розділу нормативні строки пересилання збільшуються на один день.

13.06.2023 апелянтом на усунення недоліків апеляційної скарги подано нове клопотання про відновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду, в якому він зазначає, постановою Кабінету Міністрів України від 09.12.2020 № 1236 "Про встановлення карантину та запровадження обмежувальних протиепідемічних заходів з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2", в редакції останніх змін, внесених постановою Кабінету Міністрів України від 23 грудня 2022 року № 1423, запроваджено на території країни карантин з 19.12.2020 до 30.04.2023.

За змістом пункту 4 розділу X "Прикінцеві положення" ГПК України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення. Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

При цьому Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", який затверджений Верховною Радою України 24.02.2022 Законом №2102-ІХ, в Україні введено воєнний стан на 30 діб, який продовжено згідно останнього Указу Президента України від 06.02.2023 №58/2023 (затверджений Законом України від 07.02.2023 №2915-ІХ) з 19.02.2023 на 90 діб.

Апелянт наголошує, що відповідно до Рекомендацій Ради суддів від 02.03.2022 щодо роботи судів в умовах воєнного стану, суддям необхідно виважено підходити до питань, пов`язаних з поверненням різного роду процесуальних документів, залишення без руху, встановлення різного роду строків та по можливості продовжувати їх щонайменше до закінчення воєнного стану.

Звертає увагу, що за наказом ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» № 38 від 28.02.2022 «Про дотримання безпеки працівниками та відвідувачами ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» при оголошенні сигналу «Повітряна тривога», враховуючи збройну агресію російської федерації та нанесення ударів по об`єктам критичної інфраструктури, житловим кварталам, у разі оповіщення та включення сигналу (сирени) «Повітряна тривога», працівники та відвідувачі підприємства повинні перервати робочий процес, що здійснюється у будівлях (приміщеннях) ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» та переміститися до укриття (копія наказу додається).

Згідно даних «Air-alarms.in.ua - Статистика повітряних тривог» у період з 26.01.2023 по 26.04.2023 сигнал «Повітряна тривога» лунав на Дніпропетровщині, в тому числі у місті Павлограді близько 320 разів.

За загальновідомою інформацією, вночі з 16 на 17 лютого 2023 року російські окупанти завдали ракетного удару по місту Павлограду, а вночі 09 березня 2023 року атакували місто ракетами, тому робочий день 17 лютого та 09 березня 2023 року працівники підприємства перебували в укриттях.

Звертає увагу, що ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» працює в період військового стану та працівники вимушені реагувати на сигнали повітряної тривоги, переривати роботу та перебувати в укриттях, в яких відсутній інтернетзв`язок, брати участь в організації безпеки на підприємстві.

Також зауважує, що затримка у подачі скарги сталась через відсутність електроенергії у місті, що підтверджує графіками відключення електроенергії по вулиці Соборна у місті Павлограді у лютому 2023 року.

Розглянувши клопотання апелянта із зазначенням інших підстав пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду, апеляційний господарський суд визнає підстави, зазначені скаржником у клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження, частково неповажними, з огляду на наступне.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 256 ГПК України учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного судового рішення.

Клопотання чи заява про поновлення процесуального строку повинна містити роз`яснення причин пропуску і підстави, з яких заявник вважає ці причини поважними. В клопотанні чи заяві повинні бути докази того, що здійснити відповідні процесуальні дії у визначений строк у заявника не було можливості.

Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення сторони та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами у справі процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Як підтверджено матеріалами справи, зокрема довідкою про доставку електронного листа, копію рішення від 25.01.2023 доставлено відповідачу, зокрема на електронну пошту (), - 25.01.2023.

Таким чином, з урахуванням норм ч.2 ст.256 ГПК України апелянт мав подати апеляційну скаргу у строк до 14.02.2023 та підстави пропуску строку в цьому випадку були б поважними. В той же час, апелянтом скарга подана 25.04.2023.

Представник відповідача при зверненні до суду першої інстанції у своїх процесуальних документах зазначив таку ж електронну адресу «».

У зв`язку із відсутністю фінансування на відправку поштової кореспонденції суду, процесуальні документи у справі надіслані на електронні пошти сторін, з відомостями щодо отримання електронного листа.

Правомірність здійснення повідомлення сторони через електронну адресу про судове засідання по справі підтверджується висновками Верховного Суду.

А саме, у постановах Верховного Суду від 30.11.2022 у справі № 759/14068/19, від 06.03.2023 у справі №753/19393/20, від 29.03.2023 у справі №922/226/21, від 28.04.2023 у справі №904/272/22 Верховний Суд виснував, що якщо учасник надав суду електронну адресу (хоча міг цього і не робити), зазначивши їх у заяві (скарзі), то слід припустити, що учасник бажає, принаймні не заперечує, щоб ці засоби комунікації використовувалися судом. Це, в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них. З огляду на це, суд, який комунікує з учасником справи з допомогою повідомлених ним засобів комунікації, діє правомірно і добросовісно. Тому, слід виходити з "презумпції обізнаності": особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення.

Згідно з аналізом статей 6, 242 та частини другої статті 256 ГПК України ключовим для здійснення такої процесуальної дії як поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення, є встановлення факту вручення відповідного судового документу, а не спосіб його надсилання.

Крім цього, щодо застосування наведених норм, в тому числі Верховний Суд, також зазначає, що:

- застосовуючи процесуальний закон і формуючи відповідну практику, видається важливим враховувати реальні обставини, в яких працюють суди, і тлумачити його у світлі забезпечення гарантій на доступ до суду та його безперервної роботи; лише такий підхід забезпечить практичну відповідь на реальні проблеми та виклики сучасності;

- надсилання рішення рекомендованим листом з повідомлення про вручення є способом забезпечення права учасника справи знати про ухвалене судом рішення, однак через відсутність фінансування суди не надсилають судові рішення рекомендованими листами, а повідомляють учасника про ухвалення рішень і можливість їх отримання альтернативними засобами комунікації - телефоном, електронною поштою, месенджерами;

- такі дії мають ту ж саму мету - проінформувати учасника справи;

- ключовим для оцінки правомірності цих дій суду має бути не спосіб їх вчинення (надсилання чи не надсилання рекомендованого листа), а їх здатність забезпечити досягнення мети - інформування особи про судове рішення;

- якщо учасник надав суду телефон та електронну адресу (хоча міг цього і не робити), зазначивши їх у заяві (скарзі), то слід припустити, що учасник бажає, принаймні не заперечує, щоб ці засоби комунікації використовувалися судом; це, в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них;

- з огляду на це, суд, який комунікує з учасником справи за допомогою повідомлених ним засобів комунікації, діє правомірно та добросовісно; тому слід виходити з "презумпції обізнаності": особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення, а тому самого лише заперечення учасника про неотримання повідомлення недостатньо, щоб спростувати цю презумпцію;

- суд, який добросовісно інформує учасника справи з наміром забезпечити здійснення правосуддя, не повинен нести "ризик незнання" учасника, який надав суду свої номери та адреси, але не користується чи не стежить за ними;

- попри те, що конституційне право на суд є правом, його реалізація покладає на учасників справи певні обов`язки.

У наведених висновках суд апеляційної інстанції посилається на правову позицію Верховного Суду, викладену в постановах від 22.11.2022 у справі 29/5005/6325/2011 (904/7806/21), від 20.01.2023 у справі № 465/6147/18 (провадження № 61-8101св22), від 20.04.2023 у справі № 920/367/17.

Таким чином, зважаючи на те, що в матеріалах справи наявна довідка про те, що рішення доставлено до електронної скриньки відповідача, і останнім (апелянтом) не спростовано вказаної обставини, суд вважає, що відповідач був належним чином обізнаний про ухвалене рішення вчасно.

При цьому, з урахуванням доводів і доказів поданих в обґрунтування клопотання, суд вважає поважними підстави пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду з 14.02.2023 по 06.03.2023 (оскільки у лютому здійснювалось відключення світла за адресою підприємства відповідача та відбувався наприкінці лютого початку березня ракетний обстріл міста), в той же час, доказів поважності підстав пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду за період з 06.03.2023 до 25.04.2023 апелянтом не надано.

Відтак, в обґрунтування інших підстав для поновлення пропущеного процесуального строку апеляційного оскарження рішення скаржником не зазначено обставин, які можуть бути віднесені судом до особливих чи непереборних обставин, що зумовили значний пропуск встановленого строку на апеляційне оскарження рішення суду.

Згідно статті 260 Господарського процесуального кодексу України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 256 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції із заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку (частина 3). Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 261 цього Кодексу (частина 4).

Відповідно до пункту 4 частини 1 статті 261 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Відновлення пропущеного процесуального строку є правом суду, яким він користується, виходячи із поважності причин пропуску строку. У цьому випадку обставин, які б об`єктивно перешкоджали скаржникові реалізувати своє право на подання апеляційної скарги протягом законодавчо встановленого терміну лише частково підтверджені доказами, а підстави, наведені у клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження за період з 06.03.2023 до 25.04.2023, не підтверджені жодним доказом, залежали лише від волевиявлення скаржника, таким чином, мали суб`єктивний характер, тому, не визнаються судом поважними.

З огляду на зазначене, апеляційний господарський суд дійшов висновку, що клопотання ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду не підлягає задоволенню, у відкритті апеляційного провадження слід відмовити відповідно до пункту 4 частини 1 статті 261 Господарського процесуального кодексу України.

На підставі викладеного та керуючись статтями 234, 235, 260, пунктом 4 частини 1 статті 261 Господарського процесуального кодексу України, апеляційний господарський суд,

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргоюПриватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 25.01.2023 у справі №904/4167/22.

Апеляційну скаргу №б/н від 25.04.2023 з додатком на 16 аркушах, в тому числі платіжну інструкцію №2834491 від 10.02.2023 про сплату 3721,50 грн, а також заяву про усунення недоліків № б/н від 08.06.2023 з додатком на 13 аркушах, повернути скаржнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та підлягає касаційному оскарженню до Верховного Суду протягом двадцяти днів.

Головуючий суддя С.Г. Антонік

Суддя О.Г. Іванов

Суддя О.В. Березкіна