УХВАЛА

ПРО ВІДКРИТТЯ ПРОВАДЖЕННЯ У СПРАВІ

м. Київ

14.06.2023Справа № 910/7116/23

Суддя Господарського суду міста Києва Селівон А.М., розглянувши позовну заяву гр. ОСОБА_1 АДРЕСА_1 (адреса представника: АДРЕСА_2 )

до 1. Товариства з обмеженою відповідальністю "КОРОРА" 49000, Дніпропетровська область, місто Дніпро, вулиця Прикордонна, будинок 44

2. Гр. ОСОБА_2 АДРЕСА_3 (фактична адреса: АДРЕСА_4 )

3. Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Погребняк Олега Анатолійовича бульв.Л.Українки, 28, офіс 312, м.Київ, 01133

про визнання протиправими та скасування реєстраційних дій

ВСТАНОВИВ:

Гр. ОСОБА_1 звернулася до Господарського суду міста Києва з позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю "КОРОРА", гр. ОСОБА_2 та Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Погребняка Олега Анатолійовича про визнання протиправними та скасування:

- державну реєстрацію змін до відомостей про юридичну особу (реєстраційну дію) від 07.02.2022 року (зміна кінцевого бенефіціарного власника (контролера), зміна складу засновників (учасників), проведену державним реєстратором приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Погребняк Олегом Анатолійовичем № 055007788;

- державну реєстрацію змін до відомостей про юридичну особу (реєстраційну дію) від 07.02.2022 року (зміна керівника юридичної особи), проведену державним реєстратором приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Погребняк Олегом Анатолійовичем № 056007788.

В обґрунтування позовних вимог в позовній заяві позивач посилається на факт порушення її прав як єдиного учасника юридичної особи ТОВ "Корора" за наслідками проведення оскаржуваних реєстраційних дій на підставі документів, поданих неуповноваженою особою, та за відсутності намірів позивача щодо відчуження належних їй корпоративних прав.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 25.05.2023 року позовну заяву залишено без руху та встановлено позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви.

Через канцелярію суду 09.06.2023 року від позивача на виконання вимог ухвали суду від 25.05.2023 року надійшла заява б/н від 08.06.2023 року про усунення недоліків позовної заяви, розглянувши яку суд встановив, що недоліки позовної заяви, які зумовили залишення її без руху, позивачем усунено.

Дослідивши матеріали позовної заяви суд дійшов висновку про відповідність її вимогам, встановленим ст.ст. 162, 164, 172 Господарського процесуального кодексу України, а також враховуючи приписи абз. 2 ч. 3 ст. 12 Господарського процесуального кодексу України, згідно якого загальними справами є справи, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні, вважає за необхідне розглянути справу за правилами загального позовного провадження, з призначенням підготовчого засідання у справі.

Згідно приписів статті 181 Господарського процесуального кодексу України для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання. Дата і час підготовчого засідання призначаються суддею з урахуванням обставин справи і необхідності вчинення відповідних процесуальних дій. Підготовче засідання має бути розпочате не пізніше ніж через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі.

Разом з тим суд зазначає, що в силу вимог частини 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

При цьому розумність тривалості судового розгляду має визначатися з огляду на обставини справи та наступні критерії: правова та фактична складність справи, поведінка заявника, інших учасників справи та компетентних органів, а також важливість предмета позову для заявника у справі (справи "Фрідлендер проти Франції", "Федіна проти України", "Матіка проти Румунії", "Літоселітіс проти Греції").

Європейський суд з прав людини в рішенні у справі "Броуган (Brogan) та інші проти Сполученого Королівства" зазначив, що очевидно, для кожної справи буде свій прийнятний строк, і встановлення кількісного обмеження, чинного для будь-якої ситуації, було б штучним. Суд неодноразово визнавав, що неможливо тлумачити поняття розумного строку як фіксовану кількість днів, тижнів тощо (рішення у справі "Штеґмюллер проти Авторії"). Таким чином, у кожній справі постає питання оцінки, що залежатиме від конкретних обставин.

За таких обставин, враховуючи наведене вище, з метою забезпечення розумного балансу між нормами статті 3 Конституції України та положеннями статті 2 Господарського процесуального кодексу України, які визначають завдання господарського судочинства, недопущення порушення процесуальних прав сторін на участь у судовому засіданні, повного та всебічного з`ясування обставин справи та для подальшого розгляду спору, а також для надання учасникам справи достатнього строку на вчинення певних процесуальних дій, суд вважає за необхідне призначити підготовче засідання у справі в межах розумного строку.

Слід зауважити, що у Рекомендаціях R (84) 5 Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам стосовно принципів цивільного судочинства, що направлені на удосконалення судової системи, наголошується на тому, що суд повинен, принаймні в ході попереднього засідання, а якщо можливо, і протягом всього розгляду, відігравати активну роль у забезпеченні швидкого судового розгляду, поважаючи при цьому права сторін, в тому числі і їх право на неупередженість.

В той же час, 24.02.2022 року у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану" указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" № 64/2022 від 24.02.2022 року, затвердженого Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" та продовження строку дії воєнного стану в Україні згідно Указів Президента України "Про продовження дії воєнного стану в Україні" № 133/2022 від 14.03.2022 року, №259/2022 від 18.04.2022 року, № 341/2022 від 17.05.2022 року, № 573/2022 від 12.08.2022 року, № 757/2022 від 07.11.2022 року, № 58/2023 від 06.02.2023 року та № 254/2023 від 01.05.2023 року, затвердженого Законом України "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" на території України з 5:30 24 лютого 2022 року введено воєнний стан.

Відповідно до частини 1 статті 12-2 Закону України "Про правовий режим воєнного стану" в умовах правового режиму воєнного стану суди, органи та установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією України та законами України.

Так, у зв?язку з набранням чинності Законом України від 01.12.2022 року № 2783-ІХ «Про зупинення дії та вихід з Конвенції про правову допомогу і правові відносини у цивільних, сімейних і кримінальних справах та Протоколу до Конвенції про правову допомогу і правові відносини у цивільних, сімейних і кримінальних справах від 22 січня 1993 року» дію Конвенції про правову допомогу та правові відносини у цивільних, сімейних і кримінальних справах 1993 року (далі - Конвенція 1993 року) та Протоколу до неї у відносинах з російською федерацією та республікою білорусь зупинено з 27.12.2022 року (з дати повідомлення Виконавчого комітету СНД як депозитарія).

Статтею 13 Закону України "Про міжнародне приватне право" внормовано, що документи, що видані уповноваженими органами іноземних держав у встановленій формі, визнаються дійсними в Україні в разі їх легалізації, якщо інше не передбачено законом або міжнародним договором України.

Таким чином, з дати зупинення дії Конвенції 1993 року у відносинах з російською федерацією та республікою білорусь до документів, виданих на території цих країн, при їх пред`явленні на території України застосовуватиметься вимога засвідчення апостилем згідно з Конвенцією, що скасовує вимогу легалізації іноземних офіційних документів, 1961 року, яка залишається чинною у відносинах України з росією і білоруссю.

Приймаючи до уваги вищезазначене, з урахуванням завдання господарського судочинства, передбаченого ст. 2 ГПК України, щодо справедливого, неупередженого та своєчасного вирішення судом спорів, суд вбачає за необхідне одночасно з відкриттям провадження у справі витребувати у позивача додаткові докази, що мають значення для правильного вирішення спору.

Керуючись ст.ст. 12, 176, 181, 233-235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у справі.

2. Розгляд справи здійснювати в порядку загального позовного провадження.

3. Підготовче засідання у справі призначити на 26.07.23 о 14:00 год. Засідання відбудеться у приміщенні Господарського суду міста Києва за адресою: м. Київ, вул. Богдана Хмельницького, 44- Б, зал № 3 .

4. Зобов`язати позивача надати суду в строк до 20.07.2023 року:

- засвідчені апостилем згідно Конвенції, що скасовує вимогу легалізації іноземних офіційних документів 1961 року, копії заяви № 23/127-н/23-2022-4-294 від 15.02.2022 року, довідки № 42 від 10.02.2022 року, довіреності № 23/127-н/23-2022-295 від 15.02.2022 року.

5. Встановити відповідачам строк для подання відзивів на позов - протягом 15 днів з дня вручення даної ухвали, та для подання заперечень на відповідь на відзив (якщо така буде подана) - протягом 5 днів з дня отримання відповіді на відзив. Відповідачам надати суду докази направлення відзивів та заперечень на адресу позивача.

Попередити відповідача, що у разі ненадання відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи (ч. 2 ст. 178 Господарського процесуального кодексу України).

Звернути увагу відповідачів, що відповідно до ч. 4 ст. 165 Господарського процесуального кодексу України якщо відзив не містить вказівки на незгоду відповідача з будь-якою із обставин, на яких ґрунтуються позовні вимоги, відповідач позбавляється права заперечувати проти такої обставини під час розгляду справи по суті.

6. Встановити позивачу строк для подання відповіді на відзиви протягом 5 днів з дня отримання відзивів на позов (якщо такі буде подано). Позивачу надати суду докази направлення відповідей на відзиви на адресу відповідачів.

7. Повідомити учасників справи, що додаткові письмові докази, висновки експертів, клопотання, заяви, пояснення можуть бути подані до суду у строк до 20.07.2023 року (включно) з дотриманням вимог до форми та змісту заяв з процесуальних питань, встановлених статтею 170 Господарського процесуального кодексу України, а також з урахуванням основних засад (принципів) господарського судочинства, зокрема, змагальності та рівності всіх учасників процесу перед законом та судом.

8. Попередити учасників судового процесу про неприпустимість зловживання процесуальними правами, визначеного ст. 43 Господарського процесуального кодексу України, ухилення від вчинення дій, покладених господарським судом на сторону, а також невиконання процесуальних обов`язків та створення протиправних перешкод у здійсненні судочинства, та, відповідно, можливість застосування заходів процесуального примусу з підстав та в порядку, визначеному главою 9 ГПК України.

9. Звернути увагу учасників справи на процесуальні права та обов`язки, передбачені ст. 46 ГПК України, зокрема в частині строків подання до суду заяв про збільшення/зменшення позовних вимог, зміни предмету або підстави позову та доказів направлення копій таких заяв та доданих до них документів іншим учасникам справи, а також щодо наслідків неподання таких доказів суду (ч.ч. 2, 3, 5 ст. 46 ГПК України).

10. Звернути увагу сторін, що збирання доказів у господарських справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених ГПК України (ч. 1 ст. 14 ГПК України).

11. Також суд наголошує на можливості подання процесуальних документів, письмових та електронних доказів тощо, вчинення інших процесуальних дій в електронній формі з використанням власного електронного підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронні довірчі послуги".

12. Сторонам направити на електронну адресу еср_s38_1@kі.arbitr.gov.ua текст позовної заяви/відзивів/пояснень/заяв/клопотань у форматі Word, розрахунки, що містять формули - у форматі Exel.

13. Запропонувати сторонам надати суду актуальні адреси електронної пошти та номери засобів телефонного зв`язку з метою отримання від суду інформації щодо ходу розгляду справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя А.М.Селівон

До відома сторін: ознайомлення з матеріалами справи здійснюється щоп`ятниці з 14.00 до 16.00 год. у приміщенні Господарського суду міста Києва за наявності завчасно (не менш як за добу) поданого через канцелярію суду клопотання. У разі з`явлення представника до суду для ознайомлення з матеріалами справи, останній повинен при собі мати документ, що посвідчує особу та документ, що підтверджує його повноваження (оригінал для огляду та його копію для долучення до матеріалів справи).

Учасники справи можуть отримати інформацію по справі на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за адресою: http://court.gov.ua/fair/sud5011/.