УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

м. Київ

13.06.2023справа № 910/8851/23

Господарський суд міста Києва у складі судді Марченко О.В., розглянувши матеріали позовної заяв Міністерства оборони України (проспект Повітрофлотський 6, м. Київ, 03168; ідентифікаційний код 00034022)

до товариства з обмеженою відповідальністю «Альтіс-Констракшн» (вул. Качалова, буд. 5-В, м. Київ, 03146; ідентифікаційний код 37394854)

про стягнення 204 661 511,76 грн,

без виклику представників сторін,

ВСТАНОВИВ:

Міністерство оборони України (далі - Міністерство) звернулося до господарського суду міста Києва з позовом про стягнення з товариства з обмеженою відповідальністю «Альтіс-Констракшн» (далі - Товариство): 1 391 687,15 грн пені і 83 501,23 грн 3 % річних за порушення зобов`язання за укладеним сторонами державним контрактом від 29.12.2020 №362/7/20/323 на виконання робіт за державним оборонним замовленням по об`єкту «Реконструкція технічної території арсеналу» (шифр РТТ-Б01), ІІ та ІІІ черги (далі - Державний контракт), та 203 186 323,38 грн попередньої оплати за Державним контрактом, а всього 204 661 511,76 грн.

Відповідно до частини першої статті 174 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до частини другої статті 162 ГПК України позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Згідно з пунктом 1 частини першої статті 164 ГПК України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів.

Частиною першою статті 172 ГПК України передбачено, що позивач, особа, яка звертається з позовом в інтересах іншої особи, зобов`язані до подання позовної заяви надіслати учасникам справи її копії та копії доданих до неї документів листом з описом вкладення.

З доданого до позовної заяви опису вкладення у цінний лист від 05.06.2023 вбачається, що Міністерство надіслало на адресу Товариства « 1. Позовна заява про стягнення штрафних санкцій та повернення коштів наданих в якості попередньої оплати за Державним контрактом з додатками від 05.06.2023 №362/8/2116», проте в цьому описі не міститься переліку надісланих документів, що унеможливлює перевірку судом дотримання позивачем припису частини першої статті 172 ГПК України.

Згідно з пунктом 2 частини першої статті 164 ГПК України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з абзацом четвертим статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» з 1 січня 2023 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі 2 684 грн.

Так, позивачем заявлено одну вимогу майнового характеру (стягнення 1 391 687,15 грн пені і 83 501,23 грн 3 % річних, та 203 186 323,38 грн попередньої оплати).

Отже, за подання даної позовної заяви необхідно сплатити судовий збір у сумі 939 400 грн.

Натомість Міністерством у прохальній частині позову викладено прохання про відтермінування оплати судового збору у сумі 939 400 грн.

Згідно з частинами першою та другою статті 123 ГПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Статтею 8 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Водночас, особа, яка заявляє відповідне клопотання про відстрочення (розстрочення) сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати повинна навести доводи того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі, а також надати докази, які б свідчили про вжиття ним всіх необхідних заходів для своєчасної сплати судового збору та підтверджували можливість сплати судового збору до прийняття рішення у справі.

Позивачем в обґрунтування свого клопотання не надано суду жодного доказу, зокрема, щодо свого фінансового стану та неможливості сплатити судовий збір, також не подано доказів того, що кошти необхідні для сплати судового збору розподіляються саме з коштів, які спрямовані на підтримання обороноздатності нашої держави.

Так, дійсно російська федерація є державою агресором і існує необхідність у підтримані обороноздатності нашої держави, проте в законодавстві відсутні означені підстави для відтермінування оплати судового збору. Крім того, в Законі України «Про судовий збір» не передбачено таке поняття як відтермінування сплати судового збору.

Отже, господарський суд міста Києва дійшов висновку про необхідність відмови у задоволенні клопотання Міністерства про відтермінування оплати судового збору.

Враховуючи викладене, позовну заяву слід залишити без руху в порядку статті 174 ГПК України та встановити позивачу строк для усунення недоліків шляхом подання суду: документів, які підтверджують надіслання Товариству позовної заяви і доданих до неї документів, з переліком надісланих документів та документа, який підтверджує сплату судового збору у сумі 939 400 грн.

Керуючись статтями 162, 164, 174, 234 та 235 ГПК України, господарський суд міста Києва

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву Міністерства оборони України (проспект Повітрофлотський 6, м. Київ, 03168; ідентифікаційний код 00034022) до товариства з обмеженою відповідальністю «Альтіс-Констракшн» (вул. Качалова, буд. 5-В, м. Київ, 03146; ідентифікаційний код 37394854) про стягнення 204 661 511,76 грн залишити без руху.

2. Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків позовної заяви.

3. Попередити позивача, що відповідно до частини четвертої статті 174 ГПК України у разі якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Ухвала набрала законної сили 13.06.2023 та оскарженню не підлягає.

Суддя Оксана Марченко