СХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

13 червня 2023 року м. Харків Справа № 922/5140/14

Східний апеляційний господарський суд у складі судді:

суддя Фоміна В.О.

дослідивши матеріали апеляційної скарги заступника керівника Харківської обласної прокуратури (вх. № 1115 Х/2) на ухвалу Господарського суду Харківської області від 11.05.2023 у справі №922/5140/14, постановлену у приміщенні Господарського суду Харківської області суддею Усатим В.О., повний текст складено 16.05.2023,

за заявою Державного підприємства "Державний резервний насіннєвий фонд України", м. Київ

до Державного підприємства "Лозівський кінний завод №124", с.Кінне

про визнання банкрутом,

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 03.02.2015 порушено провадження у справі про банкрутство ДП "Лозівський кінний завод № 124", введено мораторій на задоволення вимог кредиторів та процедуру розпорядження майном боржника, призначено розпорядника майна боржника та призначено попереднє засідання.

Ухвалою суду від 27.05.2015 в попередньому засіданні суду затверджено реєстр вимог кредиторів ДП "Лозівський кінний завод № 124".

Ухвалою суду від 19.06.2018 призначено розпорядником майна ДП "Лозівський кінний завод № 124" арбітражного керуючого Гнатченка П.М.

Розгляд справи неодноразово відкладався. Справа направлялася до судів апеляційної та касаційної інстанцій.

06.04.2022 до суду першої інстанції від ДП "Лозівський кінний завод №124" надійшло клопотання (вх. № 4484) про закриття провадження у справі.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 11.05.2023 відмовлено у задоволенні клопотання ДП "Лозівський кінний завод №124" про закриття провадження у справі (вх. № 4484 від 06.04.2022).

Не погодившись з вказаною ухвалою місцевого господарського суду, заступник керівника Харківської обласної прокуратури звернувся до Східного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу Господарського суду Харківської області від 11.05.2023 у справі №922/2514/14 та ухвалити нову, якою задовольнити клопотання Державного підприємства "Лозівський кінний завод №124" про закриття провадження у справі. Також просить справу розглянути за участю представника Харківської обласної прокуратури; про дату, час та результати розгляду апеляційної скарги повідомити сторони та Харківської обласної прокуратури; судові витрати за подання апеляційної скарги відшкодувати на користь Харківської обласної прокуратури.

Водночас, заявник апеляційної скарги просить поновити пропущений строк на апеляційне оскарження рішення місцевого господарського суду на підставі статті 256 Господарського процесуального кодексу України, посилаючись на те, що повний текст ухвали отримано Харківською обласною прокуратурою 24.05.2023.

Розглянувши вказану апеляційну скаргу на предмет дотримання заявником процесуальних норм, суддя-доповідач дійшла висновку про залишення її без руху, враховуючи таке.

Відповідно до вимог частини 1 статті 256 Господарського процесуального кодексу України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів, а на ухвалу суду - протягом десяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Тобто, перебіг строку на оскарження в апеляційному порядку судового рішення визначено в законодавчому порядку.

З матеріалів справи вбачається, що оскаржувана ухвала постановлена місцевим господарським судом 11.05.2023, повний текст якої складено 16.05.2023, а отже, строк подання апеляційної скарги сплив 26.05.2023. Проте, скаржник звернувся з апеляційною скаргою засобами поштового зв`язку 02.06.2023, що підтверджується конвертом АТ "Укрпошта", в якому апеляційна скарга надійшла до суду.

Отже, апеляційна скарга подана з пропуском встановленого статтею 256 Господарського процесуального кодексу України строку на оскарження ухвали місцевого господарського суду.

Суддя-доповідач зазначає, що частиною 2 статті 256 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом десяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Статтею 258 Господарського процесуального кодексу України встановлено вимоги до форми і змісту апеляційної скарги.

Згідно з пунктом 8 частини другої, пунктом 4 частини третьої статті 258 Господарського процесуального кодексу України в апеляційній скарзі має бути зазначена дата отримання копії судового рішення суду першої інстанції, що оскаржується. До апеляційної скарги додаються: докази, що підтверджують дату отримання копії оскаржуваного судового рішення суду першої інстанції, за наявності.

Такими доказами можуть бути, зокрема, поштовий конверт з трек-номером, у якому копія оскаржуваної ухвали надійшла скаржникові або копія рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, що повертається до відповідного суду після вручення судового рішення та долучається до матеріалів справи.

Аналогічний висновок викладений в ухвалах Верховного Суду від 20.09.2019 у справі № 873/55/19 та від 23 травня 2023 року у справі № 922/360/22.

В обґрунтування заявленого клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали місцевого господарського суду скаржник в апеляційній скарзі зазначає, що оскаржуване рішення отримано 24.05.2023.

В якості доказів дати отримання копії оскаржуваного судового рішення до апеляційної скарги додана копія першого аркушу ухвали Господарського суду Харківської області від 11.05.2023 у справі №922/5140/14 із відбитком вхідного штампу Харківської обласної прокуратури, який не може вважатися беззаперечним доказом отримання оскаржуваного рішення саме в цей день, тобто дані реєстрації вхідної кореспонденції не можуть підтверджувати чи спростовувати факт отримання оскаржуваного рішення, оскільки реєстрація кореспонденції є внутрішньою діяльністю і відповідний вхідний штамп проставляється самим апелянтом.

Такий висновок узгоджується з позицією Верховного Суду, викладеною в ухвалах від 09.04.2020 у справі № 873/91/19, від 16.03.2020 у справі №873/91/19.

Враховуючи, що до матеріалів апеляційної скарги заявником в порушення вимог пункту 4 частини 3 статті 258 Господарського процесуального кодексу України не додано належних доказів на підтвердження дати отримання ним копії повного тексту оскаржуваної ухвали господарського суду першої інстанції, апеляційний господарський суд позбавлений можливості оцінити підстави пропуску процесуального строку на апеляційне оскарження рішення суду в контексті пункту 1 частини 2 статті 256 Господарського процесуального кодексу України.

Таким чином, заявнику необхідно усунути недоліки апеляційної скарги, а саме подати до суду належні докази отримання скаржником копії оскаржуваного рішення відповідно вимог пункту 4 частини 3 статті 258 Господарського процесуального кодексу України.

Крім того, згідно з пунктом 2 частини 3 статті 258 Господарського процесуального кодексу України до апеляційної скарги додаються докази сплати судового збору.

Відповідно до частини 2 статті 123 Господарського процесуального кодексу України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір".

Частиною 1 статті 4 цього Закону встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до підпункту 7 пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" ставка судового збору за подання до господарського суду апеляційної і касаційної скарги на ухвалу суду складає 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Тлумачення змісту підпункту 7 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" приводить до висновку, що законодавцем визначено необхідність сплати судового збору за подання апеляційних і касаційних скарг на всі без винятку ухвали господарського суду, які підлягають оскарженню, незалежно від того, чи передбачено вказаним Законом справляння судового збору за подання тих заяв, за результатами розгляду яких виносяться відповідні ухвали.

Близький за змістом висновок щодо застосування норм права викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду України від 29.05.2018 у справі №915/955/15.

Відповідно до приписів Закону України "Про державний бюджет на 2023 рік" один розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 2684 грн.

Таким чином, за подання апеляційної скарги скаржник мав сплатити судовий збір у розмірі 2684,00 грн.

Втім, при поданні апеляційної скарги скаржником в порушення пункту 2 частини 3 статті 258 Господарського процесуального кодексу України не надано доказів сплати судового збору у встановленому порядку і розмірі.

З метою усунення недоліків апеляційної скарги, заявнику апеляційної скарги необхідно надати суду докази сплати судового збору за подання апеляційної скарги на ухвалу Господарського суду Харківської області від 11.05.2023 у справі №922/5140/14 у розмірі 2684,00 грн.

Також згідно з пунктом 1 частини 3 статті 258 Господарського процесуального кодексу України до апеляційної скарги додається довіреність або інший документ, що посвідчує повноваження представника, якщо скарга подана представником і в справі немає підтвердження його повноважень.

Відповідно до частини 3 статті 56 ГПК юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Відповідно до частини 3 статті 24 Закону України "Про прокуратуру" право подання апеляційної чи касаційної скарги на судове рішення в цивільній, адміністративній, господарській справі надається прокурору, який брав участь у судовому розгляді, а також незалежно від участі в розгляді справи прокурору вищого рівня: Генеральному прокурору, його першому заступнику та заступникам, керівникам обласних та окружних прокуратур, першим заступникам та заступникам керівників обласних прокуратур, керівнику, заступникам керівника, керівникам підрозділів Спеціалізованої антикорупційної прокуратури.

Апеляційна скарга підписана заступником керівника Харківської обласної прокуратури Андрієм Кравченко. Проте, до апеляційної скарги не додано доказів на підтвердження того, що Андрій Кравченко є заступником керівника Харківської обласної прокуратури.

Відповідно до статті 21 Закону України "Про прокуратуру" прокурори мають службове посвідчення. Положення про службове посвідчення та його зразок затверджуються Генеральним прокурором.

Згідно з Положенням про службове посвідчення прокурора, затвердженого наказом Генеральної прокуратури України №200 від 24.04.2020, службове посвідчення прокурора є офіційним документом, який засвідчує належність посадової особи до системи прокуратури України, підтверджує її посаду, а також повноваження, визначені законодавством.

Зважаючи на викладене, заступнику керівника Харківської обласної прокуратури необхідно надати суду документи на підтвердження його повноважень на підписання апеляційної скарги у справі №922/5140/14.

Наведене узгоджується з позицією Верховного Суду в ухвалах від 26.12.2022 у справі № 916/944/22, від 30.11.2022 у справі № 924/996/21, від 03.10.2022 у справі № 905/1907/21 тощо.

Суддя-доповідач зазначає, що відповідно до вимог частини другої статті 258 Господарського процесуального кодексу України, в апеляційній скарзі мають бути зазначені, зокрема рішення або ухвала, що оскаржується.

Як вже було зазначено до суду апеляційної інстанції надійшла апеляційна скарга на ухвалу Господарського суду Харківської області від 11.05.2023 у справі №922/5140/14, що вбачається із описової та мотивувальної частин апеляційної скарги. Водночас у прохальній частині апеляційної скарги апелянт просить скасувати ухвалу Господарського суду Харківської області від 11.05.2023 у справі №922/2514/14.

З огляду на те, що правильність оформлення апеляційної скарги, її змісту та форми покладається саме на заявника апеляційної скарги, заступнику керівника Харківської обласної прокуратури необхідно уточнити вимоги апеляційної скарги щодо номеру справи в межах якої оскаржується ухвала.

Відповідно до частини 2 статті 260 Господарського процесуального кодексу України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 258 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу.

Відповідно до частин 1, 2 статті 174 Господарського процесуального кодексу України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Вказані вище обставини унеможливлюють відкриття апеляційного провадження у справі та є підставою для залишення апеляційної скарги без руху на підставі частини 2 статті 260 ГПК України з наданням 10-денного строку з дня вручення апелянту ухвали про залишення апеляційної скарги без руху для усунення вказаних недоліків.

Враховуючи викладене та керуючись ст. 174, 234, 258, 260 Господарського процесуального кодексу України, Східний апеляційний господарський суд,-

УХВАЛИВ:

1. Апеляційну скаргу заступника керівника Харківської обласної прокуратури (вх. № 1115 Х/2) на ухвалу Господарського суду Харківської області від 11.05.2023 у справі №922/5140/14 залишити без руху.

2. Встановити заявнику апеляційної скарги 10-денний строк, з дня вручення цієї ухвали, для усунення недоліків апеляційної скарги.

3. Роз`яснити апелянту, що не усунення недоліків, визначених цією ухвалою, має наслідки передбачені статтями 174, 260 ГПК України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Суддя В.О. Фоміна