ЦЕНТРАЛЬНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01.06.2023 року м.Дніпро Справа № 908/3413/21

Центральний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого судді: Мороза В.Ф. - доповідач,

суддів: Коваль Л.А., Чередка А.Є.

секретар судового засідання Мацекос І.М.

розглянувши апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду Запорізької області від 08.12.2022 (суддя Сушко Л.М.)

у справі № 908/3413/21

Кредитори 1. Товариство з обмеженою відповідальністю Юридична Консалтингова Група М.К.С., 03126, м. Київ, бул. Вацлава Гавела, 40-А

2. ОСОБА_1 , АДРЕСА_1

Боржник Товариство з обмеженою відповідальністю Техно Буд Рітейл, 69005, м. Запоріжжя, вул. Патріотична, 64Д,

Розпорядник майна Стецина Ігор Володимирович, 01133, м. Київ, вул. Генерала Алмазова, 18/7, офіс 414

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою господарського суду Запорізької області від 11.01.2022 відкрито провадження у справі №908/3413/21 про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю Техно Буд Рітейл, 69005, м. Запоріжжя, вул. Патріотична, 64Д, . Визнані грошові вимоги кредитора - Товариства з обмеженою відповідальністю Юридична Консалтингова Група М.К.С., 03126, м. Київ, бул. Вацлава Гавела, 40-А до боржника на суму 76 700,00 грн. - 1 черга задоволення вимог кредиторів, на суму 2 860 000,00 грн. - 4 черга задоволення вимог кредиторів. Введено процедуру розпорядження майном, розпорядником майна призначено арбітражного керуючого Стецину Ігора Володимировича.

Ухвалою суду від 12.05.2022. визнані грошові вимоги ОСОБА_1 , АДРЕСА_1 на суму 4962,00 грн. (судовий збір) - 1 черга задоволення вимог кредиторів, на суму 2 711 212,28 грн. - 4 черга задоволення вимог кредиторів. Встановлено дату проведення перших загальних зборів кредиторів та засідання комітету кредиторів до 26.05.2022. Встановлено дату підсумкового засідання суду 02.06.2022. Зобов`язано розпорядника майна Товариства з обмеженою відповідальністю Техно Буд Рітейл проаналізувати фінансову, господарську та інвестиційну діяльність боржника, його становище на товарних ринках; надати письмові докази про розмір активу та пасиву Товариства з обмеженою відповідальністю Техно Буд Рітейл, наявну дебіторську заборгованість.

Ухвалою господарського суду Запорізької області від 08.12.2022, у тому числі, припинено процедуру розпорядження майном боржника. Припинено повноваження розпорядника майна арбітражного керуючого Стецини Ігора Володимировича. Затверджено План санації Товариства з обмеженою відповідальністю Техно Буд Рітейл, 69005, м. Запоріжжя, вул. Патріотична, 64Д, у справі №908/3413/21, схваленого зборами кредиторів 03.10.2022. Введено процедуру санації Товариства з обмеженою відповідальністю Техно Буд Рітейл, 69005, м. Запоріжжя, вул. Патріотична, 64Д, . Керуючим санацією призначено арбітражного керуючого Стецину Ігора Володимировича /свідоцтво № 1088 від 06.06.2013 року, адреса: 01133, м. Київ, вул. Генерала Алмазова, 18/7, офіс 414/.

Не погодившись з вказаною ухвалою ОСОБА_1 подано апеляційну скаргу, згідно якої просить скасувати ухвалу господарського суду Запорізької області від 08.12.2022 у справі №908/3413/21 повністю. Ухвалити нове рішення, яким продовжити строк процедури розпорядження майном ТОВ "Техно Буд Рітейл".

В обґрунтування поданої скарги апелянт зазначає, що постанова суду першої інстанції прийнята при неправильному застосуванні норм матеріального права та з порушенням норм процесуального права.

Скаржник стверджує, що під час розгляду справи № 908/3413/21 судом було допущено порушення ст.ст. 42, 202, 216 ГПК України, що позбавило кредитора у цій справі ОСОБА_1 можливості особисто брати участь у справі та реалізувати надані йому процесуальним законом права.

Наголошує, що незважаючи на неодноразові вимоги суду, розпорядником майна ТОВ "Техно Буд Рітейл" не було виконано обов`язок щодо аналізу фінансової, господарської та інвестиційної діяльності боржника, його становища на товарних ринках та не надано суду письмових доказів про розмір активу та пасиву боржника, наявної дебіторської заборгованості.

Апелянт зауважує, що неналежне виконання розпорядником майна ТОВ "Техно Буд Рітейл" своїх повноважень та недотримання вимог КУзПБ, призвело до безпідставного затягування процедури ліквідації та прийняття необґрунтованого рішення про затвердження плану санації.

Також, звертає увагу на те, що фактично єдиним заходом оздоровлення фінансово-господарського становища боржника та відновлення його платоспроможності визначено задоволення кредиторських вимог 1 черги (повністю) та 4 черги (частково), загалом на суму 86000,00 грн, при цьому решта вимог на загальну суму 5 566 774,28 грн підлягає прощенню.

Окремо вказує на тому, що у випадку списання суми боргу 5 566 774,28 грн на її розмір збільшиться дохід боржника, відповідно у останнього виникає обов`язок включити його до складу фінансового результату, що, в свою чергу, збільшить об`єкт оподаткування податком на прибуток, який, в такому випадку, додатково складе 1 002 019,37 грн, а у ТОВ "Техно Буд Рітейл" відсутня можливість згенерувати таку суму, в тому числі за рахунок коштів інвестора.

12.01.2023 до Центрального апеляційного господарського суду від кредитора ОСОБА_1 надійшло клопотання про долучення доказів до матеріалів справи, а саме копії листа Центрально-західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) від 19.12.2022 № 14292-2022/11-1/18445-2022/11.1.

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 19.01.2023 поновлено строк на апеляційне оскарження. Відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу господарського суду Запорізької області від 08.12.2022 у справі №908/3413/21. Зобов`язано ОСОБА_1 уточнити/конкретизувати вимоги прохальної частини апеляційної скарги на ухвалу господарського суду Запорізької області від 08.12.2022 у справі №908/3413/21 та зазначити, яке саме судове рішення має ухвалити суд, з урахуванням повноважень апеляційного суду, передбачених ст. 275 ГПК України.

03.02.2023 до Центрального апеляційного господарського суду від ОСОБА_1 надійшли уточнення до апеляційної скарги, в яких він на виконання вимог ухвали суду від 19.01.2023 уточнив прохальну частину апеляційної скарги, виклавши її в наступній редакції: «Скасувати ухвалу господарського суду Запорізької області від 08.12.2022 у справі №908/3413/21 повністю. Змінити ухвалу господарського суду Запорізької області від 08.12.2022 у справі №908/3413/21, якою відмовити в повному обсязі в задоволенні клопотання розпорядника майна про введення процедури санації у справі №908/3413/21 про банкрутство ТОВ «Техно Буд Рітейл», затверджено Плану санації боржника (в новій редакції), схваленого зборами кредиторів 03.10.2022, призначення керуючим санацією арбітражного керуючого Стецину Ігора Володимировича. Продовжити строк процедури розпорядження майном ТОВ "Техно Буд Рітейл".

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 15.02.2023 розгляд справи №908/3413/21 призначено на 16.03.2023 о 11 год. 00 хв.

Від представника ОСОБА_1 надійшло клопотання про участь в судових засіданнях у справі №908/3413/21 в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 28.02.2023 ухвалено судові засідання у справі №908/3413/21, у тому числі, призначене на 16.03.2023 о 11:00 год. провести в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду із забезпеченням її проведення для представника Лізіна Олега Сергійовича з використанням власних технічних засобів в системі відеоконференцзв`язку "EasyCon" (https://vkz.court.gov.ua/).

Від представника Товариства з обмеженою відповідальністю Юридична Консалтингова Група М.К.С. надійшла заява про участь в судових засіданнях у справі №908/3413/21 в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 07.03.2023 ухвалено судові засідання у справі №908/3413/21, у тому числі, призначене на 16.03.2023 о 11:00 год. провести в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду із забезпеченням її проведення для представника Товариства з обмеженою відповідальністю Юридична Консалтингова Група М.К.С. з використанням власних технічних засобів в системі відеоконференцзв`язку "EasyCon" (https://vkz.court.gov.ua/).

В судове засідання 16.03.2023 представники сторін не з`явилися.

Представниками ОСОБА_1 та Товариства з обмеженою відповідальністю Юридична Консалтингова Група М.К.С. в телефонному режимі було повідомлено про неможливість прийняти участі в судовому засіданні в режимі відеоконференції у зв`язку з неможливістю зайти в електронний суд та підключитися до відеоконференції, просили відкласти судове засідання на іншу дату.

Враховуючи викладене, колегією суддів було відкладено розгляд справи.

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 21.03.2023 повідомлено учасників справи про судове засідання у справі, яке відбудеться 20.04.2023 на 12:00 год.

У зв`язку з незапланованою відпусткою головуючого судді Мороза В.Ф. судове засідання, призначене на 20.04.2023 не відбулося.

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 26.04.2023 повідомлено учасників справи про судове засідання у справі, яке відбудеться 11.05.2023 на 11:00 год.

На підставі розпорядження керівника апарату суду щодо призначення повторного автоматизованого розподілу судової справи, у зв`язку із перебуванням у відпустці судді Кузнецова В.О., згідно протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями для розгляду апеляційних скарг у справі №908/3413/21 визначено колегію у складі головуючого судді Мороза В.Ф., суддів Коваль Л.А., Чередко А.Є.

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 11.05.2023 зазначеним складом суду прийнято до свого провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу господарського суду Запорізької області від 08.12.2022 у справі №908/3413/21.

В судове засідання 11.05.2023 в режимі відеоконференції з`явились представники ОСОБА_1 та Товариства з обмеженою відповідальністю Юридична Консалтингова Група М.К.С.. Порадившись на місці колегія суддів оголосила перерву в судовому засіданні до 01.06.2023 о 12:30 год.

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 11.05.2023 повідомлено учасників справи про судове засідання у справі, яке відбудеться 01.06.2023 о 12:30 год.

23.05.2023 до Центрального апеляційного господарського суду від ТОВ Юридична Консалтингова Група М.К.С. надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому просить скаргу залишити без задоволення, а оскаржувану ухвалу без змін.

29.05.2023 до Центрального апеляційного господарського суду від ТОВ Техно Буд Рітейл надійшли пояснення на апеляційну скаргу, в яких просить скаргу залишити без задоволення, а оскаржувану ухвалу без змін. Також, просить стягнути з ОСОБА_1 понесені витрати у зв`язку із апеляційним розглядом справи.

Крім того, від представника Товариства з обмеженою відповідальністю Техно Буд Рітейл надійшло клопотання про участь в судових засіданнях у справі №908/3413/21 в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 30.05.2023 ухвалено судові засідання у справі №908/3413/21, у тому числі, призначене на 01.06.2023 о 12:30 год. провести в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду із забезпеченням її проведення для представника Товариства з обмеженою відповідальністю Техно Буд Рітейл з використанням власних технічних засобів в системі відеоконференцзв`язку "EasyCon" (https://vkz.court.gov.ua/).

01.06.2023 до Центрального апеляційного господарського суду від ТОВ Техно Буд Рітейл надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Клопотання обгрунтоване неможливістю забезпечення участі уповноваженого представника боржника в судовому засіданні, у зв`язку з зайнятістю в інших судових процесах.

Колегія суддів зазначає, що відповідно до ч. 1 ст. 6 Конвенції кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

У рішеннях від 28 жовтня 1998 у справі «Осман проти Сполученого королівства» та від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі» Європейський суд з прав людини роз`яснив, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху в судовому процесі.

У рішеннях Європейського суду з прав людини у справах "Ryabykh v.Russia" від 24.07.2003 року, "Svitlana Naumenko v. Ukraine" від 09.11.2014 року зазначено, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване частиною 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитись у світлі Преамбули Конвенції, яка проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінку сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням частини першої статті 6 згаданої Конвенції (рішення ЄСПЛ від 08.11.2005 у справі "Смірнова проти України", рішення ЄСПЛ від 27.04.2000 у справі "Фрідлендер проти Франції").

«Розумність» строку визначається окремо для кожної справи. Для цього враховують її складність та обсяг, поведінку учасників судового процесу, час, необхідний для проведення відповідної експертизи (наприклад, рішення Суду у справі «G. B. проти Франції»), тощо. Отже, поняття «розумний строк» є оціночним, суб`єктивним фактором, що унеможливлює визначення конкретних строків судового розгляду справи, тому потребує нормативного встановлення.

Точкою відліку часу розгляду справи протягом розумного строку умовно можна вважати момент подання позовної заяви до суду.

Роль національних суддів полягає у швидкому та ефективному розгляді справ (&51 рішення Європейського суду з прав людини від 30.11.2006 у справі "Красношапка проти України").

Отже, при здійсненні правосуддя судом мають враховуватися не тільки процесуальні строки, визначені ГПК України, а й рішення ЄСПЛ, як джерела права, зокрема, в частині необхідності забезпечення судового розгляду впродовж розумного строку.

Відповідно до ч. 1 ст. 12-1 Закону України "Про правовий режим воєнного стану" в умовах правового режиму воєнного стану суди, органи та установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією України та законами України.

Згідно з ч. 2 ст. 12-1 Закону України "Про правовий режим воєнного стану" повноваження судів, органів та установ системи правосуддя, передбачені Конституцією України, в умовах правового режиму воєнного стану не можуть бути обмежені.

Відтак, органи судової влади здійснюють правосуддя навіть в умовах воєнного стану.

Відповідно до ч. 3 ст. 2 ГПК України основними засадами (принципами) господарського судочинства є: 1) верховенство права; 2) рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; 3) гласність і відкритість судового процесу та його повне фіксування технічними засобами; 4) змагальність сторін; 5) диспозитивність; 6) пропорційність; 7) обов`язковість судового рішення; 8) забезпечення права на апеляційний перегляд справи; 9) забезпечення права на касаційне оскарження судового рішення у визначених законом випадках; 10) розумність строків розгляду справи судом; 11) неприпустимість зловживання процесуальними правами; 12) відшкодування судових витрат сторони, на користь якої ухвалене судове рішення.

Згідно ч. 1 ст. 43 Господарського процесуального кодексу України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Суд звертає увагу на висновки Європейського суду з прав людини, викладені у рішенні від 07.07.1989 у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії", відповідно до якого заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті власних інтересів (рішення Європейського суду з прав людини від 04.10.2001 у справі "Тойшлер проти Германії" (Тeuschler v. Germany).

Тобто сторона повинна демонструвати зацікавленість у найшвидшому вирішенні її питання судом, брати участь на всіх етапах розгляду, що безпосередньо стосуються її, для чого має утримуватись від дій, що можуть безпідставно затягувати судовий процес, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 28.10.2021 у справі № 11-250сап21 акцентувала увагу на тому, що ЄСПЛ неодноразово висловлював позицію, згідно з якою відкладення розгляду справи має бути з об`єктивних причин і не суперечити дотриманню розгляду справи у розумні строки. Так, у рішенні у справі «Цихановський проти України» (Tsykhanovsky v. Ukraine) ЄСПЛ зазначив, що саме національні суди мають створювати умови для того, щоб судове провадження було швидким та ефективним. Зокрема, національні суди мають вирішувати, чи відкласти судове засідання за клопотанням сторін, а також чи вживати якісь дії щодо сторін, чия поведінка спричинила невиправдані затримки у провадженні. Суд нагадує, що він зазвичай визнає порушення пункту 1 статті 6 Конвенції у справах, які порушують питання, подібні до тих, що порушуються у цій справі. Аналогічну позицію висловлено у рішеннях ЄСПЛ «Смірнова проти України» (Smirnov v. Ukraine, Application N 36655/02), «Карнаушенко проти України» (Karnaushenko v. Ukraine, Application N 23853/02).

Як відзначив Верховний Суд у постановах від 12.03.2019 у справі № 910/12842/17 , від 01.10.2020 у справі № 361/8331/18, від 07.07.2022 у справі № 918/539/16 відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною умовою для якого є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні.

Таким чином, згідно усталеної судової практики та позиції ЄСПЛ відкладення розгляду справи можливе з об`єктивних причин, як-то неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні чи недостатність матеріалів для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення.

Боржник, як учасник провадження у справі про банкрутство, не позбавлений права і можливості забезпечити участь у судовому засіданні будь-якого іншого представника, якому доручити виконання функцій щодо представництва інтересів у суді, як безпосередньо в залі суду, так і в режимі відеоконференції.

Подібні за змістом висновки щодо учасника судового процесу викладено в постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 12.03.2019 у справі № 910/12842/17.

До того ж, колегія суддів зважає, що судом не визнавалася обов`язковою явка сторін, а ТОВ "Техно Буд Рітейл" скористалося своїми процесуальними правами учасника справи та виклало свої міркування та заперечення щодо апеляційної скарги у поданих до суду поясненнях.

Згідно ч. 4 ст. 13 ГПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Пунктом 2 ч. 3 ст. 202 ГПК України визначено, що якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника) незалежно від причин неявки.

Частиною 12 ст. 270 ГПК України передбачено, що неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Відтак, з огляду на те, що неявка представника боржника не перешкоджає розгляду справи, суд не вбачає наявність правових та фактичних підстав для відкладення розгляду справи та відмовляє у задоволенні заявленого клопотання.

В судовому засіданні 01.06.2023 приймали участь представник кредитора (апелянта) Лізіна О.С. та представник ініціюючого кредитора ТОВ Юридична Консалтингова Група М.К.С. в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду. Арбітражний керуючий керуючий санацією ТОВ "Техно Буд Рітейл" та представник боржника будучи належним чином повідомленими про місце, дату та час судового засідання, не з`явилися, явку уповноважених представників не забезпечили, про причини неявки суд не проінформували.

Враховуючи положення ст. 7, 13, 14, 42-46 ГПК України, зокрема, щодо того, що учасники справи мають рівні права, якими вони повинні користуватися добросовісно, та несуть ризик настання тих чи інших наслідків, зумовлених невчиненням ними процесуальних дій, з урахуванням того, що суд не визнавав обов`язковою явку учасників справи, а в матеріалах справи містяться докази їх повідомлення про час та місце проведення судового засідання по розгляду апеляційної скарги, приймаючи до уваги необхідність дотримання розумних строків розгляду справи, обставини сприяння судом у наданні учасникам судового процесу достатнього часу для належної підготовки своєї позиції та викладення її в поданих процесуальних документах (відзиві, поясненнях), а також в забезпеченні участі в судових засіданнях, в тому числі в режимі відеоконференції, і цими правами вони розпоряджаються на власний розсуд, констатуючи достатність матеріалів для апеляційного перегляду справи, колегія суддів вважає можливим здійснити перевірку ухвали суду першої інстанції в апеляційному порядку за наявними матеріалами, без участі керуючого санацією та представника боржника.

Представник апелянта в судовому засіданні 11.05.2023 підтримав доводи своєї апеляційної скарги, просив суд її задовольнити: скасувати ухвалу від 08.12.2022 та змінити її продовживши строк процедури розпорядження майном.

Представник кредитора ТОВ Юридична Консалтингова Група М.К.С. заперечив проти задоволення апеляційної скарги, наполягав на необхідності залишення оскаржуваного судового рішення без змін. Крім того, заявив усний відвід колегії суддів.

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 01.06.2023 відмовлено ТОВ "Юридична Консалтингова Група М.К.С." у задоволенні заяви про відвід колегії суддів.

Апеляційний господарський суд, заслухавши присутніх представників учасників справи, дослідивши наявні у справі докази, оцінивши повноту та об`єктивність встановлених обставин та висновки місцевого господарського суду, перевіривши правильність застосування норм матеріального та процесуального права, вважає, що апеляційну скаргу належить задовольнити частково з наступних підстав.

Законом України "Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів" від 03.10.2017р. №2147-VIII викладено Господарський процесуальний кодекс України у новій редакції, яка набрала чинності 15.12.2017р.

Відповідно до ч. 6 ст. 12 ГПК України, господарські суди розглядають справи про банкрутство у порядку, передбаченому цим Кодексом для позовного провадження, з урахуванням особливостей, встановлених Законом України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом".

Як передбачено ст. 9 Закону України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом» № 2343-XII (який діяв до 21.10.2019 року) справи про банкрутство розглядаються господарським судом за правилами, передбаченими Господарським процесуальним кодексом України, з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.

Згідно частини 1 статті 2 Кодексу України з процедур банкрутства від 18.10.2018 № 2597-VIII (зі змінами, що набрав чинності 21.10.2019р.) провадження у справах про банкрутство регулюється цим Кодексом, Господарським процесуальним кодексом України, іншими законами України.

Частиною 4 Прикінцевих та перехідних положень встановлено, що з дня введення в дію цього Кодексу подальший розгляд справ про банкрутство здійснюється відповідно до положень цього Кодексу незалежно від дати відкриття провадження у справі про банкрутство, крім справ про банкрутство, які на день введення в дію цього Кодексу перебувають на стадії санації, провадження в яких продовжується відповідно до Закону України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом". Перехід до наступної судової процедури та подальше провадження у таких справах здійснюється відповідно до цього Кодексу.

Ухвали господарського суду, постановлені у справі про банкрутство за результатами розгляду господарським судом заяв, клопотань та скарг, а також постанова про визнання боржника банкрутом та відкриття ліквідаційної процедури можуть бути оскаржені в порядку, встановленому Господарським процесуальним кодексом України, з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом (ч. 1 ст. 9 Кодексу України з процедур банкрутства).

За положеннями ч. 1 ст. 271 Господарського процесуального кодексу України апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції розглядаються в порядку, передбаченому для розгляду апеляційних скарг на рішення суду першої інстанції з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

Як встановлено судом першої інстанції та підтверджено матеріалами справи, ухвалою господарського суду Запорізької області від 11.01.2022. відкрито провадження у справі №908/3413/21 про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю Техно Буд Рітейл, 69005, м. Запоріжжя, вул. Патріотична, 64Д, . Визнані грошові вимоги кредитора - Товариства з обмеженою відповідальністю Юридична Консалтингова Група М.К.С., 03126, м. Київ, бул. Вацлава Гавела, 40-А до боржника на суму 76 700,00 грн. - 1 черга задоволення вимог кредиторів, на суму 2 860 000,00 грн. - 4 черга задоволення вимог кредиторів. Введено процедуру розпорядження майном, розпорядником майна призначено арбітражного керуючого Стецину Ігора Володимировича. Зобов`язано розпорядника майна у строк до 10.03.2022. надати господарському суду відомості про результати розгляду вимог кредиторів, письмовий звіт про надіслання всім кредиторам боржника повідомлення про результати розгляду грошових вимог та їх отримання кредиторами в порядку ч. 5 ст. 45 Кодексу України з процедур банкрутства, скласти реєстр вимог кредиторів та подати його до господарського суду Запорізької області у строк до 10.03.2022. Попереднє засідання суду призначити на 10.03.2022. о/об 12-00.

11.01.2022. №68055 у встановленому законодавством порядку оприлюднено повідомлення про відкриття справи про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю Техно Буд Рітейл.

Ухвалою суду від 12.05.2022. визнані грошові вимоги ОСОБА_1 , АДРЕСА_1 на суму 4962,00 грн. (судовий збір) - 1 черга задоволення вимог кредиторів, на суму 2 711 212,28 грн. - 4 черга задоволення вимог кредиторів. Встановлено дату проведення перших загальних зборів кредиторів та засідання комітету кредиторів до 26.05.2022. Встановлено дату підсумкового засідання суду 02.06.2022. Зобов`язано розпорядника майна Товариства з обмеженою відповідальністю Техно Буд Рітейл проаналізувати фінансову, господарську та інвестиційну діяльність боржника, його становище на товарних ринках; надати письмові докази про розмір активу та пасиву Товариства з обмеженою відповідальністю Техно Буд Рітейл, наявну дебіторську заборгованість.

Ухвалою суду від 02.06.2022. у зв`язку з неподанням розпорядником майна витребуваних доказів, неявкою в судове засідання учасників справи, суд вирішив розгляд підсумкового засідання у справі №908/3413/21 відкласти на 16.06.2022.

16.06.2022. до господарського суду Запорізької області від розпорядника майна надійшло клопотання про введення процедури санації у справі №908/3413/21 про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю Техно Буд Рітейл, затвердження плану санації боржника, схвалений зборами кредиторів 15.06.2022., призначення керуючим санацією арбітражного керуючого Стецину Ігора Володимировича.

До клопотання доданий протокол зборів кредиторів №2 від 15.06.2022., план санації Товариства з обмеженою відповідальністю Техно Буд Рітейл.

Аналізу фінансової, господарської та інвестиційної діяльності боржника, його становища на товарних ринках; письмових доказів про розмір активу та пасиву Товариства з обмеженою відповідальністю Техно Буд Рітейл, наявної дебіторської заборгованості, інвентаризації майна боржника розпорядником майна суду не надано.

Ухвалою суду від 16.06.2022. підсумкове засідання суду відкладено на 11.08.2022. о/об 12-30. Зобов`язано розпорядника майна - проаналізувати фінансову, господарську та інвестиційну діяльність боржника, його становище на товарних ринках; надати письмові докази про розмір активу та пасиву Товариства з обмеженою відповідальністю Техно Буд Рітейл, наявну дебіторську заборгованість; інвентаризацію майна боржника.

02.08.2022. від представника ОСОБА_1 надійшло клопотання про витребування доказів, що пов`язані із господарською діяльністю боржника та його фінансовою звітністю та які можуть підтвердити фінансові показники боржника спроможність або відсутність такої виконати зобов`язання перед кредиторами в тому числі можливість відновити платоспроможність Товариства з обмеженою відповідальністю Техно Буд Рітейл.

09.08.2022. до господарського суду Запорізької області від розпорядника майна надійшли протокол зборів кредиторів №3 від 04.08.2022., план санації Товариства з обмеженою відповідальністю Техно Буд Рітейл в новій редакції, фінансовий аналіз підприємства-боржника.

Письмових доказів про розмір активу та пасиву Товариства з обмеженою відповідальністю Техно Буд Рітейл, наявної дебіторської заборгованості, інвентаризації майна боржника розпорядником майна суду не надано.

08.09.2022. від представника ОСОБА_1 надійшли письмові пояснення по справі у яких він просить суд відмовити у задоволення клопотання про введення процедури санації у справі №908/3413/21 про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю Техно Буд Рітейл та продовжити строк процедури розпорядження майном.

Ухвалою суду від 11.08.2022. підсумкове засідання суду відкладено на 15.09.2022. о/об 11-30. Зобов`язано ОСОБА_1 направити пояснення по справі від 04.08.2022. на адресу розпорядника майна. Зобов`язано розпорядника майна - надати письмові докази про розмір активу та пасиву Товариства з обмеженою відповідальністю Техно Буд Рітейл, наявну дебіторську заборгованість; інвентаризацію майна боржника, нормативно-обґрунтований відзив на клопотання ОСОБА_1 про витребування доказів по справі та на письмові пояснення.

14.09.2022. від розпорядника майна надійшли матеріали інвентаризації Товариства з обмеженою відповідальністю Техно Буд Рітейл станом на 12.05.2022.

15.09.2022. від ОСОБА_1 надійшли письмові пояснення, у яких зокрема зазначається, що ОСОБА_1 були встановлені нові обставини, які підтверджують, що 26.10.2021 року боржник ТОВ Техно Буд Рітейл взяв на себе заставні зобов`язання внаслідок чого право власності на об`єкти нерухомого майна перейшло до третьої особи, необхідно здійснити дії, спрямовані на повернення такого майна з метою погашення вимог кредиторів (а не прощення боргу), що як наслідок відновить платоспроможність ТОВ Техно Буд Рітейл. У зв`язку з чим він просить суд відкласти розгляд справи та продовжити строк розпорядження майна.

Ухвалою суду від 15.09.2022. відкладено підсумкове засідання суду на 11.10.2022. о/об 12-00. Зобов`язано ОСОБА_1 направити пояснення по справі від 15.09.2022. на адресу розпорядника майна. Зобов`язано розпорядника майна - надати письмові докази про розмір активу та пасиву Товариства з обмеженою відповідальністю Техно Буд Рітейл, наявну дебіторську заборгованість (яка за балансом складає 1092,7 тис. грн..); нормативно-обґрунтований відзив на клопотання ОСОБА_1 про витребування доказів по справі та на письмові пояснення від 15.09.2022.

Проведення судового засідання 11.10.2022 в режимі відеоконференції не відбулося у зв`язку з ти, що на час судового засідання у місті Запоріжжі тривала повітрена тривога.

Ухвалою суду від 11.10.2022. підсумкове засідання суду перенесено на 08.11.2022 о/об 11-30. Зобов`язано розпорядника майна - надати письмові докази про розмір активу та пасиву Товариства з обмеженою відповідальністю Техно Буд Рітейл, наявну дебіторську заборгованість (яка за балансом складає 1092,7 тис. грн..); нормативно-обґрунтований відзив на клопотання ОСОБА_1 про витребування доказів по справі та на письмові пояснення від 15.09.2022.

Судове засідання 08.11.2022 в режимі відеоконференції не відбулося у зв`язку з технічною поломкою Бази даних Діловодство господарського суду.

07.10.2022. до господарського суду Запорізької області від розпорядника майна надійшов протокол зборів комітету кредиторів від 03.10.2022. з якого зокрема вбачається, що на зборах виступив представник ОСОБА_1 ОСОБА_2 , який повідомив про наявність інформації та документів щодо відчуження ТОВ Техно Буд Рітейл в т.з. «підозрілий період», тобто за 3 роки до відкриття провадження у справі про банкрутство нерухомого майна (будівлі та земельної ділянки) в Київській області, Вишгородський р-н шляхом надання майнової поруки за третю особу (учасника товариства). При цьому зазначені об`єкти вибули по ціні, яку вважає значно нижчою ринкової. Вважає що наявні всі підстави для звернення розпорядника майна ТОВ Техно Буд Рітейл, арбітражного керуючого ОСОБА_3 до Господарського суду Запорізької області в порядку ст. 42 КУзПБ в межах справи про банкрутство ТОВ Техно Буд Рітейл № 908/3413/21 із заявою про визнання недійсним Договору іпотеки від 26.10.2021 № 813, укладеного між ОСОБА_4 та Товариством з обмеженою відповідальністю «Яворина Бетріб», посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Черняком А.Л. та витребування майна з незаконного володіння ОСОБА_4 , а також про визнання недійсним Протоколу Загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю «Яворина Бетріб» від 26.10.2021 № 4 про взяття майнової поруки. Повернення майна до ліквідаційної маси дозволить задовільнити вимоги кредиторів в повному обсязі, в тому числі і в процедурі санації. Кредитором підготовано проект позовної заяви, вважає що наявні всі підстави для звернення до суду, оскільки відчуження майна відбувалось в період, коли вже була наявна заборгованість Товариства перед кредиторами. Крім того повідомив, що його довіритель готовий нести витрати з оплати судового збору за подання такої позовної заяви.

В свою чергу, представник ТОВ «ЮРИДИЧНА КОНСАЛТИНГОВА ГРУПА М.К.С.» ОСОБА_5 , зазначив, що на даний момент існує рішення зборів кредиторів про схвалення плану санації' на умовах списання кредиторської заборгованості. Оскільки наразі проходять збори комітету кредиторів, рішення комітету кредиторів буде суперечити прийнятому зборами кредиторів рішенню.

Представник ОСОБА_1 зазначив, що повернення майна до ліквідаційної маси жодним чином не впливає на прийняте рішення про введення процедури санації, а реалізація майна, вартість якого оцінюється близько 15 млн. грн., в процедурі розпорядження майном дозволить погасити вимоги кредиторів в повному обсязі, що може мати своїм наслідком закриття провадження у справі про банкрутство. Просив поставити відповідне питання на голосування.

Більшістю голосів членів комітету кредиторів боржника питання щодо: Звернення розпорядника майна ТОВ Техно Буд Рітейл, арбітражного керуючого Стецини Ігоря Володимировича до Господарського суду Запорізької області в порядку ст. 42 КУзПБ в межах справи про банкрутство ТОВ Техно Буд Рітейл № 908/3413/21 із заявою: про визнання недійсним Договору іпотеки від 26.10.2021 № 813, укладеного між ОСОБА_4 та Товариством з обмеженою відповідальністю «Яворина Бетріб», посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Черняком А.Л. та витребування майна з незаконного володіння ОСОБА_4 ; про визнання недійсним Протоколу Загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю «Яворина Бетріб» від 26.10.2021 № 4 про взяття майнової поруки були відхилені.

10.10.2022. до господарського суду Запорізької області від розпорядника майна надійшло клопотання про введення процедури санації у справі №908/3413/21 про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю Техно Буд Рітейл, затвердження плану санації боржника (в новій редакції), схвалений зборами кредиторів 03.10.2022., призначення керуючим санацією арбітражного керуючого Стецину Ігора Володимировича. До клопотання доданий протокол зборів кредиторів №4 від 03.10.2022.

11.10.2022. від представника Товариства з обмеженою відповідальністю Юридична Консалтингова Група М.К.С. надійшов план санації Товариства з обмеженою відповідальністю Техно Буд Рітейл (в новій редакції), схвалений зборами кредиторів 03.10.2022.

08.11.2022. від представника ОСОБА_1 надійшли письмові пояснення, згідно до яких, ОСОБА_2 , як представником ОСОБА_1 на адресу Господарського суду Запорізької області, в порядку ст. 42 КУзПБ в межах справи про банкрутство подано заяву про визнання недійсними рішень державного реєстратора та правочинів боржника. На думку заявника, в разі задоволення даного позову та повернення нерухомого майна, яке незаконно вибуло з власності боржника, ТОВ Техно Буд Рітейл матиме змогу погасити вимоги кредиторів за рахунок вказаного майна. За таких умов, за переконанням кредитора 2. перехід до процедури санації боржника є передчасним. При цьому, наданий розпорядником майна проект плану санації (в новій редакції) не містить положень щодо шляхів та засобів відновлення платоспроможності ТОВ Техно Буд Рітейл, таких як, повернення неправомірно відчуженого майна протягом трьох років до відкриття провадження у справі про банкрутство ТОВ Техно Буд Рітейл або стягнення дебіторської заборгованості. В проекті плану санації (в новій редакції) повідомлено лише, що відновлення платоспроможності ТОВ Техно Буд Рітейл відбудеться шляхом списання (прощення) боргів, при чому в повному обсязі, що вказує на його необ`єктивність та неповноту.

Ухвалою суду від 08.11.2022. підсумкове засідання суду відкладено на 08.12.2022. о/об 11-10.

В судове засідання 08.12.2022 представники сторін не з`явилися, суд зазначив, що про час та місце розгляду справи повідомлені своєчасно та належним чином.

Разом з тим проведення судового засідання в режимі відеоконференції не відбулося у зв`язку з технічними проблемами (перебоями в електромережі).

У зв`язку з чим, справа була розглянута відповідно до приписів ст. 202 ГПК України за наявними матеріалами.

Приймаючи оскаржувану ухвалу від 08.12.2022 у справі №908/3413/21 про банкрутство ТОВ Техно Буд Рітейл суд першої інстанції зазначив, щодо поданої представником ОСОБА_1 в порядку ст. 42 КУзПБ заяви то, дійсно, 10.11.2022. до господарського суду Запорізької області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю Техно Буд Рітейл та ОСОБА_4 про визнання недійсними рішень державного реєстратора та правочинів боржника (в порядку ст. 42 КУзПБ). Ухвалою суду від 07.12.2022. дану позовну заяву повернуто заявнику без розгляду.

Таким чином, станом на дату підсумкового засідання в провадженні господарського суду Запорізької області відсутній спір щодо повернення нерухомого майна ТОВ Техно Буд Рітейл.

Згідно ч. 2 ст. 44 Кодексу України з процедур банкрутства процедура розпорядження майном боржника вводиться строком до 170 календарних днів.

Продовження процедури розпорядження майном боржника понад законодавчо встановлені строки Кодексом про банкрутство не передбачено.

Враховуючи, що процедура банкрутства за приписами Кодексу України з процедур банкрутства має строковий характер, строк процедури розпорядження майном Товариства з обмеженою відповідальністю Техно Буд Рітейл, який було введено господарським судом ухвалою від 11.01.2022., закінчився, тому у суду є всі підстави для ухвалення рішення щодо ( , ) ? ?. (примітка апеляційного суду, ймовірно малося на увазі введення наступної судової процедури).

Вирішуючи питання про затвердження плану санації та введення процедури санації ТОВ Техно Буд Рітейл, Господарський суд Запорізької області дійшов наступних висновків:

- план санації Товариства з обмеженою відповідальністю Техно Буд Рітейл згідно ч. 4 ст. 52 Кодексу України з процедур банкрутства вважається схваленим класом кредиторів четвертої черги, оскільки за схвалення плану санації віддано більше половини голосів кредиторів, включених до класу кредиторів четвертої черги, а також за схвалення плану санації проголосувало не менше половини кредиторів, які мають право голосу у цьому класі;

- план санації боржника, який передбачає як часткове задоволення вимог кредиторів, так і прощення боргу боржника чи його частини перед кредиторами, відповідає вимогам Кодексу України з процедур банкрутства;

- наслідками реалізації заходів щодо відновлення платоспроможності Товариства з обмеженою відповідальністю Техно Буд Рітейл мають бути досягнуті наступні цілі: запобігання визнанню боржника банкрутом та його ліквідації, оздоровлення фінансово-господарського становища боржника та можливість здійснення у подальшому господарської діяльності, часткове задоволення вимог кредиторів;

- зміст Плану санації відповідає цілям процедури санації боржника, визначеним ч.1 ст.50 Кодексу України з процедур банкрутства, а засоби їх досягнення відповідають ч.2 ст.51 Кодексу України з процедур банкрутства;

- законодавство України про банкрутство не визначає мінімального розміру часткового задоволення вимог кредиторів (максимального розміру прощення боргу).

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, оскаржуваному судовому рішенню та доводам апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції зазначає наступне.

Відповідно до статті 1 КУзПБ учасниками у справі про банкрутство є сторони, арбітражний керуючий, державний орган з питань банкрутства, Фонд державного майна України, представник органу місцевого самоврядування, представник працівників боржника, уповноважена особа засновників (учасників, акціонерів) боржника, а також у випадках, передбачених цим Кодексом, інші учасники справи про банкрутство, щодо прав або обов`язків яких існує спір.

Названою статтею визначено, що:

- сторонами у справі про банкрутство є конкурсні кредитори (представник комітету кредиторів), забезпечені кредитори, боржник (банкрут);

- кредитор - юридична або фізична особа, а також контролюючий орган, уповноважений відповідно до Податкового кодексу України здійснювати заходи щодо забезпечення погашення податкового боргу та недоїмки зі сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування у межах своїх повноважень, та інші державні органи, які мають вимоги щодо грошових зобов`язань до боржника; забезпечені кредитори - кредитори, вимоги яких до боржника або іншої особи забезпечені заставою майна боржника; конкурсні кредитори - кредитори за вимогами до боржника, що виникли до відкриття провадження у справі про банкрутство і виконання яких не забезпечено заставою майна боржника; поточні кредитори - кредитори за вимогами до боржника, що виникли після відкриття провадження у справі про банкрутство.

У справі про банкрутство коло осіб, які мають право оскаржити судові рішення в апеляційному порядку, звужено до учасників такої справи, якими згідно зі статтею 1 КУзПБ є кредитори у справі.

Можливість реалізації повного обсягу процесуальної дієздатності особами, які подали письмові заяви з вимогами до боржника, зокрема правом на оскарження судових рішень, пов`язана з фактом набуття такою особою статусу кредитора (сторони) у справі про банкрутство шляхом постановлення судом ухвали про визнання (повністю або частково) вимог кредитора до боржника.

При поданні апеляційної скарги на судове рішення, ухвалене у справі про банкрутство до набуття особою статусу кредитора (учасника) у цій справі, початок перебігу строку на апеляційне оскарження такого рішення має обраховуватися з дати постановлення ухвали суду про визнання кредиторських вимог цієї особи.

Подібний підхід у застосуванні положень щодо порядку обчислення строку на апеляційне оскарження судового рішення наведено у постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 15.04.2021 у справі № 902/560/20, від 29.04.2021 у справі № 904/5874/19.

Касаційний господарський суд у складі Верховного Суду в постанові від 30.09.2021 у справі № 903/718/20 вкотре підтримав раніше викладену ним правову позицію, що законодавством про банкрутство для конкурсних кредиторів встановлений більш складний, порівняно з іншими учасниками справи, порядок набуття статусу учасника провадження у справі про банкрутство, який (статус) наділяє такого учасника повним обсягом процесуальної дієздатності, в т. ч. правом оскаржувати судові рішення, оскаржувати дії боржника, розпорядника майном, керуючого санацією, ліквідатора, звертатися про визнання недійсними угод боржника тощо.

Набуття такого статусу остаточно формалізується ухвалою суду про визнання вимог кредитора (аналогічна позиція викладена у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 23.01.2020 у справі № 913/444/18).

За приписами частини другої статті 47 Кодексу України з процедур банкрутства у попередньому засіданні господарський суд розглядає всі вимоги кредиторів, що надійшли протягом строку, передбаченого частиною першою статті 45 цього Кодексу, у тому числі щодо яких були заперечення боржника або розпорядника майна. Нормами цієї статті передбачено, що за результатами попереднього засідання господарський суд постановляє ухвалу, тобто чітко визначений порядок формалізації конкурсного кредитора як учасника провадження у справі про банкрутство.

Таким чином, порядок набуття конкурсним кредитором статусу учасника провадження у справі про банкрутство є чітким, зрозумілим та однозначним, тобто таке нормативне регулювання виключає можливість довільного його трактування.

Отже, лише після вчинення всіх передбачених Кодексом України з процедур банкрутства (стаття 45) дій, прийняття судом відповідної ухвали про повне або часткове (частина шоста статті 45, стаття 47 Кодексу України з процедур банкрутства) визнання його вимог, кредитор набуває статусу учасника провадження у справі про банкрутство та повну процесуальну дієздатність (здатність особисто здійснювати процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді, стаття 44 Господарського процесуального кодексу України) (пункт 56.16 постанови Верховного Суду від 16.07.2020 у справі № 910/4475/19).

Аналогічний за змістом правовий висновок наведено в постанові Верховного Суду у складі судової палати для розгляду справ про банкрутство Касаційного господарського суду від 09.09.2021 у справі № 916/4644/15.

Так, ухвалою Господарського суду Запорізької області від 12.05.2022. визнані грошові вимоги ОСОБА_1 , АДРЕСА_1 на суму 4962,00 грн. (судовий збір) - 1 черга задоволення вимог кредиторів, на суму 2 711 212,28 грн. - 4 черга задоволення вимог кредиторів.

Тобто ОСОБА_1 є конкурсним кредитором боржника ТОВ Техно Буд Рітейл у справі справи №908/3413/21 про банкрутство останнього та має право на оскарження судових рішень, зокрема, ухвали від 08.12.2022 в апеляційному порядку.

Щодо доводів скаржника про те, що під час розгляду справи № 908/3413/21 судом було допущено порушення ст.ст. 42, 202, 216 ГПК України, що позбавило кредитора у цій справі ОСОБА_1 можливості особисто брати участь у справі та реалізувати надані йому процесуальним законом права.

Апеляційним судом встановлено, що ухвалою від 08.11.2022 у справі № 908/3413/21 Господарським судом було вирішено (серед іншого):

- відкласти підсумкове засідання суду на 08.12.2022. о/об 11-10;

- судове засідання, призначене на 08.12.2022. о/об 11-10 провести в режимі відеоконференції. Засідання відбудеться в приміщенні господарського суду Запорізької області за адресою: 69001, м. Запоріжжя, вул. Гетьманська, 4, корп. 1, зал №218;

- доручити забезпечення проведення відеоконференцій поза межами суду з використанням власних технічних засобів по справі представнику ОСОБА_1 Комлику І.С. ордер №1234471 від 24.05.2022.

В свою чергу, в оскаржуваній ухвалі від 08.12.2022 суд першої інстанції зазначив, що:

- в судове засідання 08.12.2022 представники сторін не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлені своєчасно та належним чином;

- проведення судового засідання в режимі відеоконференції не відбулося у зв`язку з технічними проблемами (перебоями в електромережі);

- справа розглядається відповідно до приписів ст. 202 ГПК України за наявними матеріалами.

Скаржник стверджує про порушення своїх процесуальних прав (ст. 42 ГПК України) та розгляд справи за його відсутності в порушення вимог ст.ст. 202, 216 ГПК України.

Стосовно цього апеляційний суд зазначає, що частиною першою статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 (далі - Конвенція), яка набрала чинності для України з 11.09.1997 визначено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку належним і безстороннім судом, встановленим законом.

Право на доступ до суду є одним із аспектів права на суд згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції та повинно бути «практичним та ефективним», а не «теоретичним чи ілюзорним» (рішення ЄСПЛ від 04.12.1995 у справі «Беллє проти Франції»). Це міркування набуває особливої актуальності у контексті гарантій, передбачених статтею 6 Конвенції, з огляду на почесне місце, яке в демократичному суспільстві посідає право на справедливий суд.

Право на доступ до суду реалізується на підставах і в порядку, встановлених законом.

У пункті 26 рішення ЄСПЛ у справі «Надточій проти України» та пункті 23 рішення ЄСПЛ «Гурепка проти України № 2» наголошено, що принцип рівності сторін - один зі складників ширшої концепції справедливого судового розгляду, за змістом якого кожна сторона повинна мати розумну можливість обстоювати свою позицію у справі в умовах, які не ставлять її у суттєво менш сприятливе становище порівняно з опонентом.

Суд наголошує, що право бути почутим є одним з ключових принципів процесуальної справедливості, який передбачений статтею 129 Конституції України і статтею 6 Конвенції. Учасник справи повинен мати можливість захистити свою позицію в суді. Така можливість сприяє дотриманню принципу змагальності через право особи бути почутою та прийняттю обґрунтованого і справедливого рішення.

Відповідно до пунктів 2, 4 частини третьої статті 2 ГПК України основними засадами (принципами) господарського судочинства, серед іншого, є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, а також змагальність сторін.

За змістом статей 7, 13 ГПК України правосуддя в господарських судах здійснюється на засадах рівності фізичних та юридичних осіб незалежно від будь-яких ознак чи обставин; судочинство в господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін; суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Такі принципи господарського судочинства як рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, змагальність сторін, диспозитивність та офіційне з`ясування всіх обставин у справі реалізуються, зокрема, шляхом надання особам, які беруть участь у справі, рівних процесуальних прав й обов`язків, до яких, зокрема, віднесено право давати усні та письмові пояснення, доводи та заперечення.

Згідно зі статтею 42 ГПК України учасники справи, серед іншого, мають право подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; брати участь у дослідженні доказів; ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам; подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

Частинами першою, третьою та одинадцятою статті 197 ГПК України передбачено, що учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язковою.

Учасники справи беруть участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів та електронного підпису згідно з вимогами Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положень, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Використовувані судом і учасниками судового процесу технічні засоби і технології мають забезпечувати належну якість зображення та звуку, а також інформаційну безпеку. Учасникам судового процесу має бути забезпечена можливість чути та бачити хід судового засідання, ставити запитання і отримувати відповіді, здійснювати інші процесуальні права та обов`язки.

З матеріалів справи вбачається, що згідно з ухвалою суду від 08.11.2022 ухвалено судове засідання, призначене на 08.12.2022. о/об 11-10 провести в режимі відеоконференції та доручено забезпечення проведення відеоконференцій поза межами суду з використанням власних технічних засобів по справі представнику Лізіна О.С. Комлику І.С. ордер №1234471 від 24.05.2022.

Водночас, згідно з протоколом судового засідання від 08.12.2022 та ухвали суду від 08.12.2022 представники сторін у судове засідання не з`явилися. При цьому в ухвалі суд зазначив, що (цитата): «проведення судового засідання в режимі відеоконференції не відбулося у зв`язку з технічними проблемами (перебоями в електромережі)».

Однак, у матеріалах справи відсутні докази того, що місцевий господарський суд під час проведення судового засідання 08.12.2022 здійснив запрошення/виклик представника Лізіна О.С. на його участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду, а також відсутні докази того, що існувала технічна проблема (перебої в електромережі)., що, у свою чергу, призвело до неможливості проведення судового засідання в режимі відеоконференції.

Апеляційний суд вважає, що незабезпечення місцевим господарським судом участі представника Лізіна О.С. у судовому засіданні 08.12.2022 у режимі відеоконференції без вагомих на те підстав призвело до незабезпечення можливості стороні реалізувати надані їй законом процесуальні права, що є одним з ключових принципів процесуальної справедливості.

Попри це, необхідно також зазначити, що згідно ч. 1 ст. 216 ГПК України суд відкладає розгляд справи у випадках, встановлених частиною другою статті 202 цього Кодексу.

А відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 202 ГПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи;

Господарським судом Запорізької області не визнавалася можливість проведення судового засідання 08.12.2022 без участі кредитора Лізіна О.С. (його представника), а саме судове засідання не було відкладено, а проведено за його відсутності.

Так, Європейський Суд з прав людини відзначав, що одним із складників справедливого судового розгляду в розумінні пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року є право на змагальне провадження; кожна сторона, в принципі, має отримати нагоду не лише бути поінформованою про будь-які докази, які потрібні для того, щоб виграти справу, але також має знати про всі докази чи подання, які представлені або зроблені в цілях впливу на думку суду, і коментувати їх (див., mutatis mutandis, рішення у справах «Лобо Мачадо проти Португалії» (LoboMachado v. Portugal) і «Фермьойлєн проти Бєльгії» (Vermeulen v. Belgium) від 20 лютого 1996 р., Reportsof Judgmentsand Decisions 1996-I, сс. 206-07, п. 31 і п. 23, п. 33, відповідно, та рішення у справі «Нідерост-Губер проти Швейцарії» (Nideroіst Huberv. Switzerland) від 18 лютого 1997 р., Reports 1997-I, с. 108, п. 24).

Принцип змагальності процесу означає, що кожній стороні повинна бути надана можливість ознайомитися з усіма доказами та зауваженнями, наданими іншою стороною, і відповісти на них (Рішення у справі «Ruiz-Mateos проти Іспанії», від 23 червня 1993 року, заява № 12952/87, п. 63).

У будь-якому випадку має бути гарантований доступ до матеріалів, що є «життєво важливими» для результатів справи (рішення у справі «Мак Майкл проти Сполученого Королівства» (Mc Michael v. The United Kingdom), пп. 78- 82).

Верховний Суд у постанові від 11.09.2018 у справі № 921/1061/15-г вкотре нагадав, що принцип рівності сторін - один із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду - передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом (див., серед інших рішень та mutatis mutandis, "Кресс проти Франції" (Kress v. France), [GC], no. 39594/98, п. 72, ECHR 2001-VI; "Ф.С.Б. проти Італії" (F.C.B. v. Italy), рішення від 28 серпня 1991 року, Серія A no. 208-B, п. 33; "Т. проти Італії" (Т. v. Italy), рішення від 12 жовтня 1992 року, Серія A no. 245-C, п. 26; та "Кайя проти Австрії" (Kaya v. Austria), no. 54698/00, п. 28, від 8 червня 2006 року).

ЄСПЛ у рішенні від 26.07.2018 у справі "Вартая проти Грузії" зазначив, що учасникові судочинства повинна бути дана можливість представити свою справу в умовах, які не призводять до "істотної незручності" порівняно з його опонентом. Право на справедливий судовий розгляд, серед іншого, включає право сторін висловлювати зауваження, які вони вважають такими, що стосуються справи. Причому це повинне бути не ілюзорне, а практичне й ефективне право. Таким воно може вважатися тільки в тому випадку, якщо суд фактично "чує" сторону, тобто її твердження належним чином аналізує

При цьому слід наголосити, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини при застосуванні процедурних правил варто уникати як надмірного формалізму, який буде впливати на справедливість процедури, так і зайвої гнучкості, яка призведе до нівелювання процедурних вимог, встановлених законом, та порушення принципу правової визначеності (рішення ЄСПЛ у справах «Волчлі проти Франції», ТОВ «Фріда» проти України»).

Конституційне право на участь у судовому розгляді не може бути формальним.

Подібну правову позицію розділяє Касаційний господарський суд у складі Верховного Суду у постановах від 23.03.2023 у справі № 905/2371/21 та у справі № 922/470/22.

За таких умов, доводи апелянта про порушення судом першої інстанції норм процесуального права (ст.ст. 42, 202, 216 ГПК України) є доведеними (знайшли своє документально підтвердження) та визнаються обґрунтованими судом апеляційної інстанції.

Щодо аргументів скаржника про те, що:

- «незважаючи на неодноразові вимоги суду, розпорядником майна ТОВ "Техно Буд Рітейл" не було виконано обов`язок щодо аналізу фінансової, господарської та інвестиційної діяльності боржника, його становища на товарних ринках та не надано суду письмових доказів про розмір активу та пасиву боржника, наявної дебіторської заборгованості»;

- «неналежне виконання розпорядником майна ТОВ "Техно Буд Рітейл".своїх повноважень та недотримання вимог КУзПБ, призвело до безпідставного затягування процедури ліквідації та прийняття необґрунтованого рішення про затвердження плану санації».,

необхідно зауважити на такому.

Судом першої інстанції встановлено, що розпорядником майна були скликані збори кредиторів боржника, які оформлені протоколом №4 від 03.10.2022. На даних зборах були присутні кредитори з кількістю голосів 5 571 (Товариство з обмеженою відповідальністю Юридична Консалтингова Група М.К.С. 2860, ОСОБА_1 2711), при загальній сумі голосів, встановлених відповідно до ухвали господарського суду Запорізької області від 12.05.2022 року та реєстру вимог кредиторів 5 571 голос, що становить 100 % від загальної кількості голосів. Збори кредиторів відповідно до вимог Кодексу України з процедур банкрутства є повноважними.

На зборах виступив розпорядник майна, який доповів про надходження від засновника (учасника) ТОВ Техно Буд Рітейл ОСОБА_6 пропозиції щодо участі в санації Боржника шляхом надання фінансової допомоги в розмірі 86 тис. грн. Повідомив, що у зв`язку з надходженням такої пропозиції, ним розроблено план санації боржника (в новій редакції), який враховує отриману пропозицію, та передбачає залучення коштів інвестора у вигляді фінансової допомоги у розмірі 86 000.00 грн. спрямованих на часткове задоволення вимог кредиторів, погашення вимог кредиторів, що включені до 1 класу (черги) шляхом задоволення їх в повному обсязі, погашення вимог кредиторів, що включені до 4 класу (черги) шляхом їх часткового задоволення, погашення незадоволення вимог кредиторів, що включені до 4 класу (черги) шляхом прощення (списання) боргів. Відповідний проект плану санації новій редакції направлявся на розгляд кредиторів разом із запрошенням на збори кредиторів. Просив висловитись кредиторів.

Представник TOB «Юридична консалтингова група М.К.С.» ОСОБА_5 зазначив, що запропонований план санації є більш вигідний для кредиторів, оскільки передбачає залучення коштів інвестора у вигляді фінансової допомоги у розмірі 86 000.00 грн. спрямованих на часткове задоволення вимог кредиторів, погашення вимог кредиторів, що включені до 1 класу (черги) шляхом задоволення їх в повному обсязі, погашення вимог кредиторів, що включені до 4 класу (черги) шляхом їх часткового задоволення.

Крім того, зазначив із посиланням на положення ч. 5 ст. 52 КУзПБ та ст. 1 КУзПБ, що вимоги кредиторів, які є заінтересованими особами стосовно боржника, не враховуються для цілей голосування при схваленні плану санації, при цьому заінтересованими особами стосовно боржника є, зокрема, керівник боржника, у тому числі звільненим з роботи за три роки до відкриття провадження у справі про банкрутство. Зазначив, що згідно відомостей реєстру 13.09.2019 р. у ТОВ Техно Буд Рітейл відбулася зміна керівника з ОСОБА_1 на ОСОБА_6 . Таким чином, оскільки провадження у справі про банкрутство відкрито у 2021 році, то ОСОБА_1 , який наразі є кредитором Боржника є заінтересованою особою стосовно боржника, і його вимоги не повинні враховуватись при голосуванні з питання затвердження плану санації.

На питання арбітражного керуючого, зауважив, що з метою цілковитої відповідності рішення із затвердження плану санації вимогам законодавства, наполягає на неврахуванні кредиторських вимог ОСОБА_1 при голосуванні з питання схвалення плану санації, оскільки це вимога КУзПБ.

Представника ОСОБА_1 ОСОБА_2 , який зауважив, що ОСОБА_1 є кредитором Боржника, вимоги якого визнані судом. У відповідній ухвалі не зазначено жодних обмежень, як от право лише дорадчого голосу тощо, щодо вимог ОСОБА_1 . Зазначив, що на попередніх зборах кредиторів ОСОБА_1 голосував проти затвердження плану санації і його голос враховувався.

Повідомив, що він ознайомлений з планом санації в новій редакції, проте не підтримує його з наступних причин. Так, не було досліджено питання притягнення керівника Боржника до солідарної відповідальності. Крім того, як ним зазначалося на зборах комітету кредиторів, існує необхідність визнання недійсним Договору іпотеки від 26.10.2021 № 813, укладеного між ОСОБА_4 та Товариством з обмеженою відповідальністю «Яворина Бетріб», посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Черняком А.Л. та витребування майна з незаконного володіння ОСОБА_4 , щодо дозволить в повній мірі задовольнити вимоги кредиторів. Боржник не отримував коштів за цією угодою, поручався майном за свого засновника, і фактично є удаваною угодою. Лише тоді можна буде затверджувати план санації', який призведе до повного погашення вимог кредиторів.

Крім того, на питання арбітражного керуючого, підтвердив, що ОСОБА_7 дійсно був керівником Боржника, проте не може підтвердити дату зайнятої ним посади та внесення відповідних відомостей в реєстр. Просив внести в протокол, що фактично ОСОБА_1 голосує проти схвалення плану санації' в новій редакції.

За наслідком розгляду проекту плану санації в новій редакції, зборами кредиторів більшістю голосів (2860 з 5571) прийнято рішення схвалити план санації Товариства з обмеженою відповідальністю Техно Буд Рітейл в новій редакції, доручити розпоряднику майна звернутися до господарського суду Запорізької області з клопотанням про введення процедури санації та затвердження плану санації підприємства-боржника.

10.10.2022. до господарського суду Запорізької області від розпорядника майна надійшло клопотання про введення процедури санації у справі №908/3413/21 про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю Техно Буд Рітейл, затвердження плану санації боржника (в новій редакції), схвалений зборами кредиторів 03.10.2022., призначення керуючим санацією арбітражного керуючого Стецину Ігора Володимировича. До клопотання доданий протокол зборів кредиторів №4 від 03.10.2022.

11.10.2022. від представника Товариства з обмеженою відповідальністю Юридична Консалтингова Група М.К.С. надійшов план санації Товариства з обмеженою відповідальністю Техно Буд Рітейл (в новій редакції), схвалений зборами кредиторів 03.10.2022.

Із поданого суду плану санації вбачається, що його метою є запобігання ліквідації ТОВ Техно Буд Рітейл та фінансове оздоровлення товариства, яке призведе до такого стану, при якому останнє буде здатне своєчасно та в повному обсязі виконувати свої грошові зобов`язання та платежі, забезпечувати належний оборот фінансових ресурсів, який виключає дисбаланс та виникнення ознак неплатоспроможності. План санації передбачає спрямування зусиль на відновлення платоспроможності боржника шляхом проведення відповідних заходів, передбачених чинним законодавством України, та які встановлюють взаємну домовленість між боржником та кредиторами.

Планом санації передбачені наступні заходи з відновлення платоспроможності боржника:

Залучення коштів інвестора у вигляді фінансової допомоги у розмірі 86 000.00 грн. спрямованих на часткове задоволення вимог кредиторів.

Погашення вимог кредиторів, що включені до 1 класу (черги) шляхом задоволення їх в повному обсязі.

Погашення вимог кредиторів, що включені до 4 класу (черги) шляхом їх часткового задоволення.

Погашення незадоволених вимог кредиторів, що включені до 4 класу (черги) шляхом прощення (списання) боргів.

Очікуваними результатами (наслідками) виконання Плану санації є часткове задоволення вимог кредиторів та відновлення платоспроможності ТОВ Техно Буд Рітейл.

План санації міститься перелік конкурсних кредиторів ТОВ Техно Буд Рітейл, грошові вимоги яких визнано судом, розмір таких вимог та черговість.

План санації містить відомості про розмір кожного класу кредиторів, які були б задоволені у разі введення процедури ліквідації ТОВ Техно Буд Рітейл.

Розділ 6 Плану санації передбачає графік погашення вимог кредиторів, шляхом часткового їх задоволення та прощення (списання, припинення), а саме: Товариства з обмеженою відповідальністю Юридична Консалтингова Група М.К.С., 03126, м. Київ, бул. Вацлава Гавела, 40-А - 76 600,00 грн. (1 черга) погашення в повному обсязі протягом 10 календарних днів з дня затвердження судом плану санації; ОСОБА_1 , АДРЕСА_1 - 4962,00 грн. (1 черга) погашення в повному обсязі протягом 10 календарних днів з дня затвердження судом плану санації; Товариства з обмеженою відповідальністю Юридична Консалтингова Група М.К.С., 03126, м. Київ, бул. Вацлава Гавела, 40-А 2 860 000,00 грн. (4 черга), з яких: 2219,00 грн. погашення в повному обсязі протягом 10 календарних днів з дня затвердження судом плану санації, 2 857 781,00 грн. прощення (списання) в момент затвердження судом плану санації; Лізіна Олега Сергійовича, АДРЕСА_1 2 711 212,28 грн. (4 черга), з яких: 2219,00 грн. погашення в повному обсязі протягом 10 календарних днів з дня затвердження судом плану санації, 2 708 993,28 грн. прощення (списання) в момент затвердження судом плану санації

Згідно розділу 9 строк відновлення платоспроможності боржника: протягом 10 днів з дня затвердження судом плану санації в порядку встановленому Кодексом України з процедур Банкрутства.

Суд першої інстанції затвердив вказаний план санації та ввів процедуру санації, з чим не погодився кредитор ОСОБА_1 .

Стосовно цього апеляційний суд зазначає, що відповідно до частини першої статті 3 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється відповідно до Конституції України, цього Кодексу, Закону про банкрутство, а також міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Згідно із частиною шостою статті 12 ГПК України господарські суди розглядають справи про банкрутство у порядку провадження, передбаченому цим Кодексом, з урахуванням особливостей, встановлених Законом про банкрутство.

Частиною першої статті 2 КУзПБ визначено, що провадження у справах про банкрутство регулюється цим Кодексом, Господарським процесуальним кодексом України, іншими законами України.

Відповідно до преамбули КУзПБ цей Кодекс встановлює умови та порядок відновлення платоспроможності боржника - юридичної особи або визнання його банкрутом з метою задоволення вимог кредиторів, а також відновлення платоспроможності фізичної особи.

Процедура банкрутства щодо боржника переслідує публічний та приватний інтерес. Захист публічного інтересу, зокрема, знаходить свій вияв у недопущенні фіктивного банкрутства, а також недопущення доведення боржника до банкрутства. Водночас, захист приватного інтересу, полягає в максимальному задоволенні вимог кредиторів, відновленні платоспроможності боржника або його ліквідації та продажу його майна у ліквідаційній процедурі з метою погашення вимог кредиторів (див. висновок, викладений у постанові судової палати для розгляду справ про банкрутство Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 22.09.2021 у справі № 911/2043/20).

Отже, однією з основних функцій господарського суду під час провадження у справі про банкрутство є дотримання балансу захисту публічного та приватного інтересів.

Провадження у справі про банкрутство є самостійним видом судового провадження і характеризується особливим процесуальним порядком розгляду справ, специфічністю цілей і завдань, особливим суб`єктним складом, тривалістю судового провадження, які істотно відрізняють це провадження від позовного.

Застосування судами законодавства про банкрутство зобов`язує суди відповідно до частини першої статті 3 ГПК України також використовувати відображені у нормах цього законодавства особливі принципи інституту неплатоспроможності для забезпечення мети законодавства про банкрутство - якнайповнішого задоволення вимог кредиторів боржника.

Одним із принципів, які характерні для правового інституту неспроможності є принцип судового контролю у процедурах банкрутства щодо повноти та належності дій учасників провадження у справі про банкрутство, що зобов`язує суд з достатньою повнотою встановити об`єктивні обставини правовідносин сторін по множинних предметах спорів, які виникають у процедурах банкрутства.

Тож на відміну від справ позовного провадження, в яких господарський суд обмежений принципами диспозитивності та змагальності сторін, у справах про банкрутство судовий контроль є невід`ємною складовою цього провадження (схожий за змістом висновок, викладений у постанові судової палати для розгляду справ про банкрутство Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 22.09.2021 у справі № 911/2043/20).

Застосування судами принципу судового контролю у процедурах банкрутства щодо повноти та належності дій учасників справи про банкрутство, єдиного правового захисту інтересів кредиторів в межах процедур банкрутства та пропорційності надає суду у процедурі банкрутства правові важелі, які можуть забезпечити дотримання балансу інтересів кредиторів та боржника на кожному з етапів процедур банкрутства, в тому числі і процедури санації.

Апеляційний суд звертає увагу, що відповідно до КУзПБ кожна судова процедура у справі про банкрутство має своє завдання та мету, а їх запровадження має здійснюватися із дотриманням правил (наявності визначених КУзПБ для цього умов) переходу від однієї судової процедури до наступної.

За змістом абзацу другого частини першої статті 50 КУзПБ санація є системою заходів, що здійснюються під час провадження у справі про банкрутство з метою запобігання визнання боржника банкрутом та його ліквідації, спрямована на оздоровлення фінансово-господарського становища боржника, а також задоволення в повному обсязі або частково вимог кредиторів шляхом кредитування, реструктуризації підприємства, боргів і капіталу та (або) зміну організаційно-правової та виробничої структури боржника.

До того ж, абзац 3 частини першої статті 51 КУзПБ визначає, що план санації має містити заходи щодо відновлення платоспроможності боржника.

Колегія суддів враховує, що санація є пріоритетною судовою процедурою у справі про банкрутство, адже за своє метою є направленою на усунення ознак неплатоспроможності боржника, що відповідає сутнісній характеристиці санації - від латинського "sanare", що означає "видужання", "оздоровлення".

Тож очевидно, що поданий на затвердження суду план санації боржника має відповідати меті визначеній у частині першій статті 50 КУзПБ та передбачати заходи спрямовані на оздоровлення фінансово-господарського становища боржника, відновлення його платоспроможності та задоволення в повному обсязі або частково вимог кредиторів.

Тобто план санації має містити ряд істотних умов, які підлягають юридичній та економічній оцінці на предмет досягнення основної мети процедури санації - відновлення платоспроможності боржника шляхом погашення грошових вимог всіх кредиторів (в повному обсязі або частково) внаслідок реалізації плану санації (близький за змістом висновок викладений у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 01.12.2021 у справі № 908/2755/19).

За приписами частини п`ятої статті 49 КУзПБ затверджуючи план санації, господарський суд перевіряє, чи дотримано порядок його схвалення.

Частиною восьмою статті 52 КУзПБ передбачено постановлення ухвали про відмову у затвердженні плану санації у разі, якщо план санації не відповідає вимогам законодавства.

Зазначені норми за методом правового регулювання є імперативними, а тому при з`ясуванні наявності підстав для затвердження плану санації та введення у справі процедури санації боржника необхідним є дослідження обґрунтованості таких підстав, відповідності меті та суті санації, а також змісту плану санації та порядку його схвалення вимогам КУзПБ.

Системний аналіз статей 49, 50, 52 КУзПБ свідчить, що процедура санації боржника проводиться під судовим контролем, який можна умовно розмежувати на такі етапи:

І етап - частини третя, п`ята статті 49, частини сьома, восьма статті 52 КУзПБ - суд здійснює перевірку плану санації на предмет дотримання порядку його схвалення, погодження забезпеченими кредиторами та відповідності його вимогам законодавства;

ІІ етап - частина третя статті 49, частина перша статті 50, частини сьома, восьма статті 52 КУзПБ - суд здійснює розгляд плану санації та за результатами розгляду постановляє ухвалу про затвердження плану санації та введення процедури санації або про відмову у затвердженні плану санації;

ІІІ етап - частини четверта, п`ята, шоста, дев`ята, десята, одинадцята статті 50 КУзПБ, частина п`ята статті 54 КУзПБ, частина сьома статті 55 КУзПБ, частина перша статті 56 КУзПБ, частини восьма-дванадцята статті 57 КУзПБ - суд здійснює функції нагляду за процедурою санації, що проявляється у його повноваженнях щодо накладення арешту на майно боржника та інших обмежень дій боржника щодо розпорядження його майном, розгляду заяв про визнання правочинів (договорів), укладених боржником, недійсними, розгляду інформації керуючого санацією про виконання плану санації, розгляд заяв про відшкодування збитків, що виникли через відмову від виконання договору, у процедурі провадження у справі про банкрутство, припинення процедури санації достроково у разі невиконання умов виконання плану санації та/або в разі невиконання поточних зобов`язань боржника, розгляд змін до плану санації, скасування заходів забезпечення вимог кредиторів, розгляд звіту керуючого санацією та скарг кредиторів, затвердження або відмова в затвердженні звіту керуючого санацією, продовження строку процедури санації тощо.

Ураховуючи наведене, з метою дотримання балансу інтересів кредиторів та боржника, суд повинен займати активну процесуальну позицію при затвердженні плану санації, яка має полягати в повному, всебічному та об`єктивному з`ясуванні обставин, які стосуються перевірки порядку його схвалення та дослідження змісту плану санації. Відповідно до частини першої статті 49 КУзПБ у підсумковому засіданні суду в процедурі розпорядження майном боржника здійснюється перехід до наступної судової процедури (процедури санації, ліквідації) або закривається провадження у справі.

Згідно з частиною другою статті 49 КУзПБ до закінчення процедури розпорядження майном боржника збори кредиторів приймають одне з таких рішень: схвалити план санації та подати до господарського суду клопотання про введення процедури санації і затвердження плану санації; подати до господарського суду клопотання про визнання боржника банкрутом та відкриття ліквідаційної процедури. У разі наявності обставин, що не дають зборам кредиторів можливості у встановлені строки прийняти одне з таких рішень, збори кредиторів можуть прийняти рішення про звернення до господарського суду з клопотанням про продовження строку процедури розпорядження майном у межах граничних строків, визначених цим Кодексом.

За частиною третьою статті 49 КУзПБ у підсумковому засіданні господарський суд ухвалює одне з таких судових рішень:

- ухвалу про продовження строку процедури розпорядження майном у межах граничних строків, визначених цим Кодексом;

- ухвалу про введення процедури санації та затвердження плану санації у разі схвалення плану санації боржника зборами кредиторів та погодження його забезпеченими кредиторами в порядку, встановленому цим Кодексом;

- постанову про визнання боржника банкрутом і відкриття ліквідаційної процедури; ухвалу про закриття провадження у справі про банкрутство.

Отже, саме суд у підсумковому судовому засіданні в залежності від обставин справи визначає наступну судову процедуру щодо боржника та ухвалює судове рішення про її введення. Одним із судових рішень, яке може бути ухвалене судом частина третя статті 49 КУзПБ визначає ухвалу про введення процедури санації та затвердження плану санації за умови його схвалення зборами кредиторів та погодження забезпеченими кредиторами в порядку, встановленому цим Кодексом.

Тлумачення частини п`ятої статті 49 КУзПБ за якою затверджуючи план санації, господарський суд перевіряє, чи дотримано порядок його схвалення свідчить, що цією нормою визначено обов`язок суду щодо перевірки дотримання порядку схвалення плану санації.

Верховний Суд у постановах від 15.09.2020 у справі № 915/1261/16, від 19.11.2020 у справі № 908/2755/19, від 29.07.2021 у справі № 925/409/20 та від 12.10.2021 у справі №916/3619/19 на підставі аналізу положень статті 49 КУзПБ дійшов висновку, що господарський суд, проводячи підсумкове засідання у справі про банкрутство, приймає рішення про введення наступної судової процедури щодо боржника, які визначені положеннями статтею 6 КУзПБ, з застосуванням судового розсуду. Судовий розсуд - це передбачене законодавством право суду, яке реалізується за правилами передбаченими Законом України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом" (далі - Закон про банкрутство), ГПК України та іншими нормативно-правовими актами, що надає йому можливість під час прийняття судового рішення (вчинення процесуальної дії) обрати з декількох варіантів рішення, встановлених законом, чи визначених на його основі судом (повністю або частково за змістом та/чи обсягом), такий, що є найбільш оптимальним в правових і фактичних умовах розгляду та вирішення справи, з метою забезпечення верховенства права, справедливості та ефективного поновлення порушених прав та інтересів учасників судового процесу. Суд касаційної інстанції звернув увагу, що визнаючи боржника банкрутом, суд має встановити його неоплатність, тобто недостатність майна для задоволення вимог кредиторів, у зв`язку з чим з`ясувати його актив і пасив та співставити дані обох величин. Рішення суду не може ґрунтуватись лише на клопотанні комітету кредиторів. Суд повинен встановити неплатоспроможність боржника шляхом здійснення аналізу повноти проведених розпорядником майна заходів, що передбачені у процедурі розпорядження майном та дослідити надані розпорядником майна належні та допустимі докази на підтвердження повноти проведення процедури розпорядження майном.

В свою чергу, порядок розгляду та схвалення плану санації кредиторами урегульовано статтею 52 "Розгляд плану санації кредиторами" КУзПБ.

Відповідно до абзацу першого частини першої статті 52 КУзПБ з метою прийняття рішення про схвалення або відхилення плану санації усі конкурсні кредитори поділяються на класи. Кредитори, включені до кожної черги, формують окремий клас кредиторів. Кредитор, вимоги якого підлягають включенню до двох і більше черг, підлягає включенню відповідно до двох і більше класів кредиторів.

Вимоги забезпечених кредиторів утворюють окремий клас, до якого включаються вимоги у тій їх частині, яка забезпечена заставою майна. У частині вимог, не забезпечених заставою, вимоги таких кредиторів підлягають включенню до класу незабезпечених кредиторів. Якщо планом санації передбачається зміна пріоритету вимог забезпечених кредиторів, план санації має бути схвалений кожним таким кредитором (абзаци другий, третій частини першої статті 52 КУзПБ).

План санації не може передбачати різний порядок задоволення вимог кредиторів, включених до одного класу (частина друга статті 52 КУзПБ).

Згідно із абзацом першим частиною третьою статті 52 КУзПБ прийняття рішення про схвалення або відхилення плану санації приймається кожним класом окремо шляхом голосування.

Отже, схвалення плану санації кредиторами передбачає поділ усіх без винятку конкурсних кредиторів, в тому числі забезпечених кредиторів (вимоги яких в частині забезпеченій заставою утворюють окремий клас, а в частині не забезпечених заставою - включенню до класу незабезпечених кредиторів) на класи, кожен з яких голосує за схвалення/відхилення плану санації окремо шляхом голосування.

Абзацом другим частини третьої статті 52 КУзПБ визначено, що у голосуванні щодо схвалення плану санації не бере участі клас кредиторів, розмір та порядок задоволення вимог якого за планом санації не відрізнятиметься від того, який був би застосований у разі введення процедури ліквідації.

У разі якщо план санації передбачає розстрочення чи відстрочення або прощення (списання) боргів із сплати податків, зборів (обов`язкових платежів) чи їх частини, план санації вважається схваленим органом стягнення в частині задоволення вимог з податків, зборів (обов`язкових платежів) на умовах плану санації без необхідності голосування органом стягнення. При цьому податковий борг, який виник у строк, що передував трьом рокам до дня проведення зборів кредиторів, які затверджують план санації, визнається безнадійним та списується, а податковий борг, який виник пізніше, розстрочується (відстрочується) або списується на умовах плану санації, які повинні бути не гіршими, ніж умови задоволення вимог кредиторів, які голосували за схвалення плану санації, а також розмір та порядок задоволення вимог, які були б застосовані у разі введення процедури ліквідації (абзац третій частини третьої статті 52 КУзПБ).

Якщо план санації передбачає задоволення вимог окремого незабезпеченого кредитора негайно після затвердження плану санації, такі вимоги не враховуються для цілей голосування при схваленні плану санації (абзац другий частини п`ятої статті 52 КУзПБ).

План санації може містити умову про надання права одному або декільком забезпеченим кредиторам звернути стягнення на заставлене майно після затвердження плану санації господарським судом. У такому випадку такі забезпечені кредитори (у межах вимог, забезпечених заставою) не беруть участі у голосуванні щодо питання про схвалення, внесення змін або відхилення плану санації (абзацу третій частини п`ятої статті 52 КУзПБ).

Окрім того, за умовами абзацу першого частини п`ятої статті 52 КУзПБ не враховуються для цілей голосування при схваленні плану санації вимоги кредиторів, які є заінтересованими особами стосовно боржника.

З огляду на те, що зазначена норма в частині вжитого терміну "заінтересованими особами стосовно боржника" носить відсильний характер з метою визначення його правової характеристики слід звернутися до статті 1 КУзПБ, яка регулює понятійний апарат Кодексу.

Так, за змістом абзацу шостого частини першої статті 1 КУзПБ - заінтересовані особи стосовно боржника - юридична особа, створена за участю боржника, юридична особа, що здійснює контроль над боржником, юридична або фізична особа, контроль над якою здійснює боржник, юридична особа, з якою боржник перебуває під контролем третьої особи, власники (учасники, акціонери) боржника, керівник боржника, особи, які входять до складу органів управління боржника, головний бухгалтер (бухгалтер) боржника, у тому числі звільнені з роботи за три роки до відкриття провадження у справі про банкрутство, а також особи, які перебувають у родинних стосунках із зазначеними особами та фізичною особою - боржником, а саме: подружжя та їхні діти, батьки, брати, сестри, онуки, а також інші особи, щодо яких наявні обґрунтовані підстави вважати їх заінтересованими; для цілей цього Кодексу заінтересованими особами стосовно арбітражного керуючого чи кредиторів визнаються особи в такому самому переліку, як і заінтересовані особи стосовно боржника.

Граматичне тлумачення цієї норми свідчить про те, що законодавцем шляхом застосування сполучника "також" сформовано 3 групи з ідентифікуючими ознаками щодо кваліфікації осіб як заінтересованих, а саме:

І група - юридична особа, створена за участю боржника, юридична особа, що здійснює контроль над боржником, юридична або фізична особа, контроль над якою здійснює боржник, юридична особа, з якою боржник перебуває під контролем третьої особи, власники (учасники, акціонери) боржника, керівник боржника, особи, які входять до складу органів управління боржника, головний бухгалтер (бухгалтер) боржника, у тому числі звільнені з роботи за три роки до відкриття провадження у справі про банкрутство;

ІІ група - особи, які перебувають у родинних стосунках із зазначеними особами та фізичною особою - боржником, а саме: подружжя та їхні діти, батьки, брати, сестри, онуки;

ІІІ група - інші особи, щодо яких наявні обґрунтовані підстави вважати їх заінтересованими.

Крім того, відповідно до частини четвертої статті 52 КУзПБ план санації вважається схваленим:

- класом незабезпечених кредиторів, якщо за схвалення плану санації віддано більше половини голосів кредиторів, включених до відповідного класу, а також якщо за схвалення плану санації проголосувало не менше половини кредиторів, які мають право голосу у відповідному класі.

- класом забезпечених кредиторів, якщо за схвалення плану санації віддано дві третини голосів кредиторів, включених до класу забезпечених кредиторів, а також якщо за схвалення плану санації проголосувало не менше половини кредиторів, які мають право голосу в цьому класі.

В іншому випадку вважається, що план санації відхилений відповідним класом кредиторів.

Тобто за приписами частини четвертої статті 52 КУзПБ план санації вважається схваленим як зі сторони незабезпечених, так і забезпечених кредиторів за одночасної наявності двох умов:

1) за схвалення плану санації віддано: більше половини голосів кредиторів, включених до відповідного класу (незабезпечені кредитори)/віддано дві третини голосів кредиторів, включених до класу забезпечених кредиторів (забезпечені кредитори);

2) якщо за схвалення плану санації проголосувало не менше половини кредиторів, які мають право голосу у відповідному/цьому класі (незабезпечені/забезпечені кредитори).

Згідно із частиною сьомою статті 52 КУзПБ господарський суд постановляє ухвалу про затвердження плану санації боржника, якщо:

- план санації схвалений всіма класами конкурсних кредиторів, розмір та/або порядок задоволення вимог яких змінені планом санації порівняно з умовами, які були б застосовані у разі введення процедури ліквідації;

- план санації схвалений класом забезпечених кредиторів;

- розмір задоволених вимог кредиторів, які проголосували проти схвалення плану санації, не буде меншим у процедурі санації, ніж розмір вимог, який був би задоволений у разі введення процедури ліквідації.

Аналіз приписів абзацу другого частини третьої статті та частини сьомої статті 52 КУзПБ приводить до висновку, що при перевірці умов плану санації на суд покладається обов`язок з`ясування розміру задоволених вимог кредиторів, у т.ч. для кредиторів, які проголосували проти схвалення плану санації, зокрема через аналіз та співставлення розміру задоволених вимог кредиторів у разі введення процедури ліквідації порівняно із таким розміром, що передбачається планом санації, який не має бути меншим.

За таких умов, надання судом оцінки фінансово-економічного стану боржника задля встановлення ознак економічної ефективності, доцільності заходів відновлення платоспроможності боржника та з`ясування доведеності ключової ознаки, що передбачена планом санації - спрямованості його на оздоровлення фінансово-господарського становища боржника і задоволення в повному обсязі або частково вимог кредиторів, а також розміру задоволених вимог кредиторів у порівнянні із процедурою ліквідації є правомірним та відповідає завданню та цілям судової процедури санації боржника.

Водночас частиною восьмою статті 52 КУзПБ закріплено право суду на відмову у затверджені плану санації у разі, якщо він не відповідає вимогам законодавства.

Частиною десятою статті 45 КУзПБ визначено, що в процедурі розпорядження майном розпорядник майна за участю боржника розробляє план санації боржника відповідно до вимог цього Кодексу та подає його на розгляд зборів кредиторів.

Тобто підготовка та розроблення плану санації відноситься до прерогативи розпорядника майна, який згідно із частиною десятою статті 45 КУзПБ розробляє його за участю боржника відповідно до вимог цього Кодексу та подає його на розгляд зборів кредиторів.

Вимоги до змісту плану санації наведено у статті 51 КУзПБ, яка визначає, що у плані санації:

- обов`язково зазначається розмір вимог кожного класу кредиторів, які були б задоволені у разі введення процедури ліквідації боржника (абзац перший частини першої цієї статті);

- мають міститися заходи щодо відновлення платоспроможності боржника (абзац третій частини першої цієї статті);

- має передбачатися строк відновлення платоспроможності боржника. Платоспроможність вважається відновленою за умови погашення вимог кредиторів згідно з реєстром вимог кредиторів (абзац четвертий частини першої цієї статті);

- обов`язково повинно передбачатися забезпечення погашення заборгованості боржника з виплати заробітної плати (абзац п`ятий частини першої цієї статті);

- повинно передбачатися погашення вимог кредиторів з урахуванням черговості, встановленої цим Кодексом, якщо самі кредитори не схвалили рішення про погіршення умов їхнього класу (частини п`ята цієї статті).

Умови щодо змісту плану санації боржника, визначені частинами першою, п`ятою статті 51 КУзПБ є обов`язковими.

Водночас, абзацом другим частини четвертої статті 51 КУзПБ визначено також умову, яка має передбачатися планом санації за певних обставин, зокрема разі провадження боржником діяльності, пов`язаної з державною таємницею, план санації має містити заходи із забезпечення охорони державної таємниці.

За змістом частини другої статті 51 КУзПБ заходами щодо відновлення платоспроможності боржника, які містить план санації, можуть бути: реструктуризація підприємства; перепрофілювання виробництва; закриття нерентабельних виробництв; відстрочення, розстрочення або прощення боргу чи його частини; виконання зобов`язання боржника третіми особами; задоволення вимог кредиторів в інший спосіб, що не суперечить цьому Кодексу; ліквідація дебіторської заборгованості; реструктуризація активів боржника відповідно до вимог цього Кодексу; продаж частини майна боржника; виконання зобов`язань боржника власником боржника та його відповідальність за невиконання взятих на себе зобов`язань; відчуження майна та погашення вимог кредиторів шляхом заміщення активів; звільнення працівників боржника, які не можуть бути задіяні в процесі виконання плану санації; одержання кредиту для виплати вихідної допомоги працівникам боржника, які звільняються згідно з планом санації, що відшкодовується відповідно до вимог цього Кодексу позачергово за рахунок продажу майна боржника; одержання позик та кредитів, придбання товарів у кредит; інші заходи з відновлення платоспроможності боржника.

Отже, однією з обов`язкових умов плану санації є визначення в ньому заходів щодо відновлення платоспроможності боржника, перелік яких наведений частині другій статті 51 КУзПБ не є вичерпним. Головною метою таких заходів з урахуванням визначення поняття санації наведеного у статті 50 КУзПБ є оздоровлення фінансового-господарського становища боржника (іншими словами - відновлення його платоспроможності) та задоволення в повному обсязі або частково вимог кредиторів боржника.

Господарський суд ухвалює постанову про визнання боржника банкрутом і відкриття ліквідаційної процедури у разі, якщо план санації не затверджений судом у межах строку, встановленого цим Кодексом (частина дев`ята статті 52 КУзПБ).

Ураховуючи наведене, КУзПБ передбачена певна сукупність умов, які підлягають включенню до плану санації за наявності яких, розглянутий та схвалений кредиторами з дотриманням порядку визначеного статтею 52 КУзПБ план санації, підлягає затвердженню судом. Невідповідність змісту плану санації вимогам законодавства та недотримання порядку його схвалення є підставою для відмови у його затвердженні.

Апеляційний суд зауважує, що доводи апеляційної скарги ОСОБА_1 зводяться до незгоди скаржника з висновками суду першої інстанції про затвердження плану санації та введення у справі процедури санації боржника.

Такі фактично ґрунтуються на аргументах, зокрема, щодо ненадання судом належної оцінки умовам плану санації боржника на предмет відповідності його вимогам КУзПБ, доцільності введення процедури санації у справі.

Як вже зазначалося, з встановлених обставин справи вбачається, що 11.10.2022. від представника Товариства з обмеженою відповідальністю Юридична Консалтингова Група М.К.С. до Господарського суд Запорізької області надійшов план санації Товариства з обмеженою відповідальністю Техно Буд Рітейл (в новій редакції), схвалений зборами кредиторів 03.10.2022.

Місцевий господарський суд, проаналізувавши умови поданого плану санації, дійшов висновку, що останній передбачає згідно вимог частини другої статті 51 КУзПБ вирішення завдань щодо відновлення платоспроможності, а передбачені ним заходи відновлення платоспроможності боржника відповідають загальним вимогам, визначеним у статтях 51, 52 КУзПБ, з урахуванням чого прийняв рішення про затвердження плану санації та введення у справі процедури санації боржника.

Наведений висновок суду зроблено із посиланням, зокрема, на таке:

- план санації Товариства з обмеженою відповідальністю Техно Буд Рітейл згідно ч. 4 ст. 52 Кодексу України з процедур банкрутства вважається схваленим класом кредиторів четвертої черги, оскільки за схвалення плану санації віддано більше половини голосів кредиторів, включених до класу кредиторів четвертої черги, а також за схвалення плану санації проголосувало не менше половини кредиторів, які мають право голосу у цьому класі;

- план санації боржника, який передбачає як часткове задоволення вимог кредиторів, так і прощення боргу боржника чи його частини перед кредиторами, відповідає вимогам Кодексу України з процедур банкрутства;

- наслідками реалізації заходів щодо відновлення платоспроможності Товариства з обмеженою відповідальністю Техно Буд Рітейл мають бути досягнуті наступні цілі: запобігання визнанню боржника банкрутом та його ліквідації, оздоровлення фінансово-господарського становища боржника та можливість здійснення у подальшому господарської діяльності, часткове задоволення вимог кредиторів;

- зміст Плану санації відповідає цілям процедури санації боржника, визначеним ч.1 ст.50 Кодексу України з процедур банкрутства, а засоби їх досягнення відповідають ч.2 ст.51 Кодексу України з процедур банкрутства;

- законодавство України про банкрутство не визначає мінімального розміру часткового задоволення вимог кредиторів (максимального розміру прощення боргу).

Проте, суд апеляційної інстанції вважає такі висновки суду першої інстанції передчасними, зробленими без належного з`ясування всіх обставин, що мають значення для вирішення питання наявності/відсутності підстав для затвердження плану санації та введення у справі процедури санації боржника.

Відповідно до ч.ч. 1, 4 ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Статтею 86 ГПК України визначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Обов`язком суду при розгляді справи є дотримання вимог щодо всебічності, повноти й об`єктивності з`ясування обставин справи та оцінки доказів.

Усебічність та повнота розгляду передбачає з`ясування всіх юридично значущих обставин та наданих доказів з усіма притаманними їм властивостями, якостями та ознаками, їх зв`язками, відносинами і залежностями. Таке з`ясування запобігає однобічності та забезпечує, як наслідок, постановлення законного й обґрунтованого рішення.

У пунктах 1 - 3 частини першої статті 237 ГПК України передбачено, що при ухваленні рішення суд вирішує, зокрема питання чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; яку правову норму належить застосувати до цих правовідносин.

З`ясування відповідних обставин має здійснюватися із застосуванням критеріїв оцінки доказів передбачених статтею 86 ГПК України щодо відсутності у жодного доказу заздалегідь встановленої сили та оцінки кожного доказу окремо, а також вірогідності і взаємного зв`язку доказів у їх сукупності.

Так, перевіряючи дотримання порядку схвалення плану санації боржника та його відповідності вимогам законодавства Господарський суд Запорізької області залишив поза увагою приписи частини п`ятої статті 52 КУзПБ та не надав оцінку кредиторам на предмет їх можливої заінтересованості стосовно боржника із урахуванням визначення заінтересованої особи стосовно боржника, закріпленого у статті 1 КУзПБ.

На цих обставинах наголошував представник ТОВ Юридична Консалтингова Група М.К.С. на зборах кредиторів боржника, які оформлені протоколом №4 від 03.10.2022, стверджуючи, що ОСОБА_1 , який наразі є кредитором Боржника, - є заінтересованою особою стосовно боржника, і його вимоги не повинні враховуватись при голосуванні з питання затвердження плану санації.

Суд не дослідив обставини, на які посилалися кредитор та боржник щодо того, що ОСОБА_1 був співвласником та керівником ТОВ Техно Буд Рітейл, а вийшов зі складу учасників 05.09.2019 і звільнився з посади керівника 13.09.2019, тобто в межах останніх трьох років, що передували відкриттю провадження у справі про банкрутство.

Також, варто зауважити, що Планом санації передбачені наступні заходи з відновлення платоспроможності боржника:

Залучення коштів інвестора у вигляді фінансової допомоги у розмірі 86 000.00 грн. спрямованих на часткове задоволення вимог кредиторів.

Погашення вимог кредиторів, що включені до 1 класу (черги) шляхом задоволення їх в повному обсязі.

Погашення вимог кредиторів, що включені до 4 класу (черги) шляхом їх часткового задоволення.

Погашення незадоволених вимог кредиторів, що включені до 4 класу (черги) шляхом прощення (списання) боргів.

Колегія суддів вкотре звертає увагу, що відповідно до КУзПБ кожна судова процедура у справі про банкрутство має своє завдання та мету, а їх запровадження має здійснюватися із дотриманням правил (наявності визначених КУзПБ для цього умов) переходу від однієї судової процедури до наступної.

Такою метою для процедури санації з урахуванням визначення поняття санації наведеного у абзаці другому частини першої статті 50 КУзПБ є оздоровлення фінансового-господарського становища боржника (іншими словами - відновлення його платоспроможності) та задоволення в повному обсязі або частково вимог кредиторів боржника.

Однак, суд першої інстанції не з`ясував та не надав оцінку чи дійсно наведені в плані санації боржника заходи є такими, що направлені на реалізацію мети та цілей процедури санації, визначених абзацом другим частини першої статті 50 КУзПБ із урахуванням розміру визнаних та затверджених судом кредиторських вимог до боржника 5 652 874,28 грн та вимог, які будуть погашені згідно плану санації 86 000,00 грн (близько 1,5 % суми кредиторської заборгованості), строку реалізації заходу щодо відновлення платоспроможності, що відповідно до плану санації складає 10 днів з дня затвердження судом плану санації, зокрема, для кредитора ОСОБА_1 , який проголосував проти схвалення санації.

При цьому розділ 6 Плану санації передбачає графік погашення вимог кредиторів, шляхом часткового їх задоволення та прощення (списання, припинення), а саме: Товариства з обмеженою відповідальністю Юридична Консалтингова Група М.К.С., 03126, м. Київ, бул. Вацлава Гавела, 40-А - 76 600,00 грн. (1 черга) погашення в повному обсязі протягом 10 календарних днів з дня затвердження судом плану санації; ОСОБА_1 , АДРЕСА_1 4 962,00 грн. (1 черга) погашення в повному обсязі протягом 10 календарних днів з дня затвердження судом плану санації; Товариства з обмеженою відповідальністю Юридична Консалтингова Група М.К.С., 03126, м. Київ, бул. Вацлава Гавела, 40-А 2 860 000,00 грн. (4 черга), з яких: 2 219,00 грн. погашення в повному обсязі протягом 10 календарних днів з дня затвердження судом плану санації, 2 857 781,00 грн. прощення (списання) в момент затвердження судом плану санації; ОСОБА_1 , АДРЕСА_1 2 711 212,28 грн. (4 черга), з яких: 2 219,00 грн. погашення в повному обсязі протягом 10 календарних днів з дня затвердження судом плану санації, 2 708 993,28 грн. прощення (списання) в момент затвердження судом плану санації.

Господарський суд не перевірив твердження Лізіна О.С., що розмір задоволених вимог останнього буде меншим у процедурі санації, ніж розмір вимог, який був би задоволений у разі введення процедури ліквідації (зокрема, за умов можливого повернення боржнику нерухомого майна в порядку ст. 42 КУзПБ, заходи щодо чого не передбачені планом санації та взагалі не розглядалися на комітеті кредиторів), та не дослідив чи дійсно затвердження плану санації призводить до таких непропорційних умов.

В даному контексті слід акцентувати увагу на тому, що правовідносини з санації розраховані лише на сумлінних боржників та кредиторів, а застосування такого інституту не може бути інструментом зловживань для боржника, який за його допомогою ухиляється від належного виконання зобов`язань перед кредиторами.

Господарським судом Запорізької області не надано оцінку тому чи дотримано принцип добросовісності, чи не буде заподіяно шкоду іншим кредиторам та чи не буде зловживання правом і порушення прав інших учасників у справі про банкрутство у випадку задоволення лише 1,5% кредиторських вимог та списання (прощення) решти.

Окрім того, висновок місцевого господарського суду щодо наявності підстав для затвердження плану санації та введення у справі процедури санації боржника зроблений без аналізу дійсного фінансового-господарського стану боржника.

Так, тлумачення положень КУзПБ свідчить, що дійсний фінансово-господарський стан боржника у справі про банкрутство встановлюється господарським судом на підставі комплексного дослідження всіх наявних у справі доказів, зокрема й аналізу фінансового стану боржника, подання якого до господарського суду, у провадженні якого перебуває справа про банкрутство, є обов`язком розпорядника майна боржника, визначеним пунктом 5 частини 3 статті 44 КУПБ, що дозволить суду встановити наявність чи відсутність підстав для висновку про платоспроможність боржника (див. висновок, викладений у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 01.12.2021 у справі № 908/2755/19).

Відсутність аналізу та дослідження дійсного фінансово-господарського стану боржника на момент вирішення питання про запровадження у справі про банкрутство судової процедури санації суперечить, зокрема приписам абзацу другого частини третьої статті та частини сьомої статті 52 КУзПБ за змістом яких при перевірці умов плану санації на суд покладається обов`язок з`ясування розміру задоволених вимог кредиторів, у т.ч. для кредиторів, які проголосували проти схвалення плану санації, зокрема через аналіз та співставлення розміру задоволених вимог кредиторів у разі введення процедури ліквідації порівняно із таким розміром, що передбачається планом санації, який не має бути меншим.

Слід наголосити, що ухвалою Господарського суду Запорізької області від 12.05.2022 було зобов`язано розпорядника майна Товариства з обмеженою відповідальністю Техно Буд Рітейл проаналізувати фінансову, господарську та інвестиційну діяльність боржника, його становище на товарних ринках; надати письмові докази про розмір активу та пасиву Товариства з обмеженою відповідальністю Техно Буд Рітейл, наявну дебіторську заборгованість.

В оскаржуваній ухвалі від 08.12.2022 суд зазначив, що аналізу фінансової, господарської та інвестиційної діяльності боржника, його становища на товарних ринках; письмових доказів про розмір активу та пасиву Товариства з обмеженою відповідальністю Техно Буд Рітейл, наявної дебіторської заборгованості, інвентаризації майна боржника розпорядником майна суду не надано.

В свою чергу, ухвалою суду від 16.06.2022 зобов`язано розпорядника майна - проаналізувати фінансову, господарську та інвестиційну діяльність боржника, його становище на товарних ринках; надати письмові докази про розмір активу та пасиву Товариства з обмеженою відповідальністю Техно Буд Рітейл, наявну дебіторську заборгованість; інвентаризацію майна боржника.

09.08.2022. до господарського суду Запорізької області від розпорядника майна надійшов, серед іншого, фінансовий аналіз підприємства-боржника.

Однак, як встановив суд першої інстанції, письмових доказів про розмір активу та пасиву Товариства з обмеженою відповідальністю Техно Буд Рітейл, наявної дебіторської заборгованості, інвентаризації майна боржника розпорядником майна суду не надано.

14.09.2022. від розпорядника майна надійшли матеріали інвентаризації Товариства з обмеженою відповідальністю Техно Буд Рітейл станом на 12.05.2022.

Ухвалою суду від 11.10.2022. зобов`язано розпорядника майна - надати письмові докази про розмір активу та пасиву Товариства з обмеженою відповідальністю Техно Буд Рітейл, наявну дебіторську заборгованість (яка за балансом складає 1092,7 тис. грн..);

Апеляційним судом встановлено, що станом на день прийняття оскаржуваної ухвали (08.12.2022) розпорядником майна боржника доказів щодо розміру активу та пасиву ТОВ Техно Буд Рітейл та наявну дебіторську заборгованість суду не надано та матеріали справи таких не містять.

Так, частиною першою статті 6 КУзПБ передбачено, що відповідно до цього Кодексу щодо боржника - юридичної особи застосовуються такі судові процедури: розпорядження майном боржника; санація боржника; ліквідація банкрута.

За визначеною КУзПБ процедурою здійснення провадження у справі про банкрутство в процедурі ліквідації передує, зокрема, процедура розпорядження майном, зміст якої, відповідно до частини першої статті 44 КУзПБ, полягає у запровадженні системи заходів щодо нагляду та контролю за управлінням і розпорядженням майном боржника з метою забезпечення збереження, ефективного використання майнових активів боржника, проведення аналізу його фінансового становища, а також визначення наступної оптимальної процедури (санації чи ліквідації) для задоволення в повному обсязі або частково вимог кредиторів.

Відповідно до до ч. 3 ст. 44 КУзПБ розпорядник майна зобов`язаний: розглядати заяви кредиторів з грошовими вимогами до боржника, що надійшли в установленому цим Кодексом порядку; вести реєстр вимог кредиторів; повідомляти кредиторів про результати розгляду їхніх вимог; вживати заходів для захисту майна боржника; проводити аналіз фінансово-господарського стану, інвестиційної та іншої діяльності боржника та становища на ринках боржника; виявляти (за наявності) ознаки фіктивного банкрутства, доведення до банкрутства, приховування стійкої фінансової неспроможності, незаконних дій у разі банкрутства; скликати збори і комітет кредиторів та організовувати проведення їх засідань; надавати державному реєстратору в електронній формі через портал електронних сервісів юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань відомості, необхідні для ведення Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, у порядку, встановленому державним органом з питань банкрутства; надавати господарському суду та комітету кредиторів звіт про свою діяльність, а також здійснювати розкриття кредиторам інформації щодо фінансового стану боржника та ходу провадження у справі; не пізніше двох місяців з дня відкриття провадження у справі про банкрутство провести інвентаризацію майна боржника та визначити його вартість; за можливості проведення санації боржника розробити план санації боржника та подати його на розгляд зборам кредиторів; виконувати інші повноваження, передбачені цим Кодексом.

Розмір пасиву боржника підлягає визначенню відповідно до затвердженого судом в порядку ст. 47 КУзПБ реєстру вимог кредиторів.

Звіт розпорядника майна про фінансово-майновий стан божника має містити відомості про актив боржника; такий звіт має бути предметом розгляду зборів кредиторів (комітету кредиторів), на підставі якого кредитори приймають рішення про введення наступної судової процедури, у подальшому відомості про фінансово-майновий стан боржника (актив) має бути предметом розгляду у судовому засіданні у справі про банкрутство.

Якщо встановлення пасиву боржника відбувається у попередньому засіданні суду, то остаточна правова оцінка активу і пасиву боржника та можливість відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом надається у підсумковому засіданні суду з огляду на перебування провадження у справі у процедурі розпорядження майном боржника.

Колегія суддів враховує, що апелянт оскаржує судове рішення у справі в тому числі з підстав нез`ясування та не встановлення на підставі належних доказів розміру активу та пасиву ТОВ «Техно Буд Рітейл» та наявної дебіторської заборгованості..

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 12 КУзПБ арбітражний керуючий зобов`язаний проводити аналіз фінансово-господарського стану, інвестиційної та іншої діяльності боржника та становища на ринках боржника та подавати результати такого аналізу до господарського суду разом з документами, що підтверджують відповідну інформацію.

Також, згідно п. 5 ч. 2 ст. 12 КУзПБ арбітражний керуючий зобов`язаний розкривати інформацію про фінансовий стан боржника та хід провадження у справі про банкрутство на спеціалізованій сторінці веб-сайту державного органу з питань банкрутства (у закритій частині сторінки), до якої забезпечується доступ конкурсних і забезпечених кредиторів, а також (з моменту прийняття господарським судом постанови про визнання боржника банкрутом і відкриття ліквідаційної процедури) поточних кредиторів, та забезпечувати оновлення такої інформації не менше одного разу на місяць у порядку, визначеному державним органом з питань банкрутства.

До інформації про фінансовий стан боржника та хід провадження у справі про банкрутство належить, зокрема, інформація про: інвентаризацію майна боржника (дати початку та закінчення інвентаризації), аналіз фінансово-господарської діяльності боржника.

Під розпорядженням майном розуміється система заходів щодо нагляду та контролю за управлінням і розпорядженням майном боржника з метою забезпечення збереження, ефективного використання майнових активів боржника, здійснення аналізу його фінансового стану, а також визначення наступної процедури (санації чи ліквідації) (ч. 1 ст. 44 КУзПБ).

За приписами ч. 3 ст. 44 КУзПБ розпорядник майна зобов`язаний, серед іншого, проводити аналіз фінансово-господарського стану, інвестиційної та іншої діяльності боржника та становища на ринках боржника; виявляти (за наявності) ознаки фіктивного банкрутства, доведення до банкрутства, приховування стійкої фінансової неспроможності, незаконних дій у разі банкрутства; не пізніше двох місяців з дня відкриття провадження у справі про банкрутство провести інвентаризацію майна боржника та визначити його вартість.

Аналіз господарської діяльності боржника має проводитися у відповідності з Методичними рекомендаціями щодо виявлення ознак неплатоспроможності підприємства та ознак дій з приховування банкрутства, фіктивного банкрутства чи доведення до банкрутства, затвердженими наказом Міністерства економіки України 19.01.2006 № 14.

Згідно п. 5 Розділу І Методичних рекомендацій під час проведення аналізу визначаються:

- стан фінансово-господарської діяльності підприємства, структура його балансу (задовільна чи незадовільна) та обґрунтованість визнання підприємства неплатоспроможним;

- тенденції щодо динаміки основних показників ефективності діяльності підприємства;

- можливість використання санаційних процедур для поліпшення фінансово-господарського стану підприємства та виведення його з неплатоспроможного стану;

- наявність економічних ознак дій з приховування банкрутства, фіктивного банкрутства чи доведення до банкрутства.

З матеріалів справи вбачається, що аналіз фінансово-господарської діяльності та інвентаризація майна підприємства боржника ТОВ "Техно Буд Рітейл" (зокрема, на предмет встановлення дійсного розміру його активів та пасиву, дебіторської заборгованості) належним чином проведено не було.

Тобто фактичні обставини справи свідчать про невиконання у межах справи №908/3413/21 про банкрутство усіх передбачених КУзПБ заходів в процедурі розпорядження майном та недотримання вимог щодо повноти дій, вчинення яких вимагається ст. 44 Кодексу в тому числі для того, щоб визначити можливість переходу до наступної судової процедури.

На переконання колегії суддів, непроведення відповідних дій, на яких, в тому числі, наполягає кредитор ОСОБА_1 , перешкоджають суду ухвалити обґрунтоване рішення про перехід до процедури санації, адже не забезпечують в повній мірі дотримання балансу захисту публічного та приватного інтересів.

Більше того, план санації взагалі не містить умов, які б вказували на реальні заходи з «оздоровлення» боржника та можливість ведення ним подальшої господарської діяльності, окрім прощення (списання) 5 566 874,28 грн, що становить 98,5% від загальної суми визнаних кредиторських вимог та вливання інвестиції в розмірі 86 000,00 грн виключно для покриття існуючої заборгованості.

В цьому випадку доречним буде звернутись до практики Верховного Суду у подібних правовідносинах (хоч такі і мають різне матеріальне регулювання), зокрема, у постанові від 15.01.2019 у справі № 910/11903/14 суд касаційної інстанції визнав обґрунтованими висновки судів попередніх інстанцій щодо відмови у затверджені плану санації з огляду на відсутність в ньому обґрунтованих та реальних заходів до відновлення платоспроможності боржника

Крім того, колегія суддів звертає увагу, що хоча суд і має враховувати рішення зборів кредиторів (комітету кредиторів) та їх клопотання щодо введення наступної судової процедури, однак, при визначенні наступної судової процедури і подальшого здійснення провадження у справі керується судовим розсудом, з огляду на що повинен наводити мотивовані підстави прийняття відповідного рішення, чого в даному випадку не було зроблено Господарським судом Запорізької області.

Також, як вже було зазначено вище по тексту постанови, 12.01.2023 до Центрального апеляційного господарського суду від кредитора ОСОБА_1 надійшло клопотання про долучення доказів до матеріалів справи, а саме копії листа Центрально-західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) від 19.12.2022 № 14292-2022/11-1/18445-2022/11.1.

В обґрунтування клопотання заявник зазначає, що вказаним листом зафіксовано результати перевірки діяльності арбітражного керуючого Стецини І.В. щодо виконання покладених на нього повноважень розпорядника майна у справі № 908/3413/21 про банкрутство ТОВ «Техно Буд Рітейл» та встановлено порушення розпорядником майна порядку проведення аналізу фінансово-господарського стану боржника, що свідчить про передчасність переходу до процедури санації.

Неможливість подання даного доказу в суд першої інстанції пов`язує з тим, що відповідну скаргу було подано ним до Мінюсту 05.10.2022 за № б/н, довідку про результати позапланової невиїзної перевірки діяльності арбітражного керуючого ОСОБА_3 складено Центрально-західним міжрегіональним управлінням Міністерства юстиції (м. Хмельницький) 05.12.2022 за № 20, акт позапланової невиїзної перевірки діяльності арбітражного керуючого ОСОБА_3 складено Центрально-західним міжрегіональним управлінням Міністерства юстиції (м. Хмельницький) 14.12.2022 за № 20, 16.12.2022 винесено арбітражному керуючому Стецині І.В. припис про недопущення повторних порушень за № 20 та розпорядження про усунення виявлених порушень № 20, про результати розгляду скарги та здійсненої перевірки (її наслідки) проінформовано ОСОБА_1 19.12.2022.

На думку скаржника, зазначені обставини свідчать про поважність причин пропуску строку для подання доказів та винятковість випадку, оскільки оскаржувана ухвала була прийнята у справі 08.12.2022, а наведений доказ є важливим для правильного вирішення справи, відтак просить прийняти його апеляційним судом до розгляду.

Згідно ч.ч. 2-3 ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

Наведені положення передбачають наявність таких критеріїв для вирішення питання про прийняття судом апеляційної інстанції додаткових доказів, як «винятковість випадку» та «причини, що об`єктивно не залежать від особи», і тягар доведення покладений на учасника справи, який звертається з відповідним клопотанням (заявою) (правовий висновок, наведений в постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 13.04.2021 у справі № 909/722/14).

Враховуючи, що результати позапланової невиїзної перевірки діяльності арбітражного керуючого ОСОБА_3 під час виконання ним відповідних повноважень у справі №908/3413/21 про банкрутство ТОВ «Техно Буд Рітейл» зафіксовані у акті 14.12.2022 за № 20, що був складений після ухвалення оскаржуваного у даній справі судового рішення, приймаючи до уваги, що ОСОБА_1 стало відомо про них в момент його повідомлення 19.12.2022, а останній звернувся із відповідною скаргою до Мінюсту ще 05.10.2022, колегія суддів вбачає наявність виняткового випадку неможливості подання кредитором цього доказу до суду першої інстанції з об`єктивних причин.

При цьому апеляційний суд зазначає, що за результатами розгляду документів, наданих для перевірки арбітражним керуючим комісією з перевірки виявлено порушення вимог ч. 6 ст. 52 КУзПБ та п. 1 Порядку проведення аналізу фінансово-господарського стану суб`єктів господарювання щодо наявності ознак фіктивного банкрутства, доведення до банкрутства, приховування стійкої фінансової неплатоспроможності, незаконних дій у разі банкрутства, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 10.09.2020 №3105/5, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 10.09.2020 за № 872/35155 (далі Порядок).

Частиною 6 ст. 52 КУзПБ визначено, що план санації та протоколи голосування кожного класу кредиторів подаються розпорядником майна до господарського суду протягом одного робочого дня після проведення голосування.

Тобто, перевіркою встановлено порушення розпорядником майна боржника порядку подання до суду плану санації, що залишилося поза увагою місцевого господарського суду, який його затвердив.

В свою чергу, відповідно до п. 1 Порядку Аналіз фінансово-господарського стану суб`єктів господарювання щодо наявності ознак фіктивного банкрутства, доведення до банкрутства, приховування стійкої фінансової неспроможності, незаконних дій у разі банкрутства (далі - Аналіз) проводиться згідно з Методичними рекомендаціями щодо виявлення ознак неплатоспроможності підприємства та ознак дій з приховування банкрутства, фіктивного банкрутства чи доведення до банкрутства, затвердженими наказом Міністерства економіки України від 19 січня 2006 року № 14 (у редакції наказу Міністерства економіки України від 26 жовтня 2010 року № 1361) (далі - Методичні рекомендації).

Арбітражний керуючий, призначений судом розпорядником майна, проводить Аналіз до проведення перших зборів кредиторів та подає результати Аналізу до господарського суду разом з документами, що підтверджують відповідну інформацію.

Таким чином, встановлення порушення арбітражним керуючим розпорядником майна порядку проведення аналізу фінансово-господарського стану боржника, про який вже було також зазначено вище по тексту постанови, достатньо переконливо свідчить про передчасність переходу до процедури санації ТОВ «Техно Буд Рітейл».

Відтак, надані скаржником докази підтверджують обставини, коло встановлення яких входить до предмету доказування та безпосередньо впливає на правильність вирішення спору.

За встановлених обставин в їх сукупності, апеляційний суд вважає, що висновок Господарського суду Запорізької області щодо затвердження плану санації боржника та відповідності його вимогам КУзПБ є передчасним, зробленим без належної оцінки порядку схвалення та визначених КУзПБ вимог до плану санації.

Суд першої інстанції обмежився лише цитуванням умов плану санації боржника без надання їм відповідного правового аналізу.

Отже, суд припустився порушень норм процесуального права, що мають значення для правильного вирішення спору.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція) гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, при визначенні цивільних прав і обов`язків особи чи при розгляді будь-якого кримінального обвинувачення, що пред`являється особі.

Необхідно акцентувати увагу на п. 9 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 30 січня 2003 року № 3-рп/2003, в якому зазначено, що за своєю суттю правосуддя визнається таким лише за умови, якщо воно відповідає вимогам справедливості та забезпечує ефективне поновлення в правах.

Принцип справедливості судового розгляду в рішеннях ЄСПЛ трактується як належне відправлення правосуддя, право на доступ до правосуддя, рівність сторін, змагальний характер судового розгляду справи, обґрунтованість судового розгляду тощо.

Зокрема, у рішенні від 04 грудня 1995 року у справі «Белле проти Франції» (Bellet V. France, заява №23805/94) ЄСПЛ зазначив, що ст. 6 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним, з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання в її права.

ЄСПЛ неодноразово висловлював позицію стосовно того, що одним із елементів права на справедливий суд є право на виправлення судової помилки, включаючи право на скасування неправосудного рішення та прийняття правового рішення по справі.

Суд має пересвідчитися, чи провадження в цілому, включаючи спосіб збирання доказів, було справедливим, як того вимагає п. 1 статті 6 (див., mutatismutandis, рішення у справі «Шенк проти Швейцарії» (Schenk v. Switzerland) від 12 липня 1988 р., серія A № 140, с. 29, п. 46).

Відповідно до п. 48 Рішення Європейського суду з прав людини у справі "Мала проти України" від 3 липня 2014 року, остаточне 17.11.2014: "Більше того, принцип справедливості, закріплений у статті 6 Конвенції, порушується, якщо національні суди ігнорують конкретний, доречний та важливий довід, наведений заявником (див. рішення у справах "Проніна проти України" (Pronina v. Ukraine), заява № 63566/00, п. 25, від 18 липня 2006 року, та "Нечипорук і Йонкало проти України" (Nechiporuk and Yonkalo v. Ukraine), заява № 42310/04, п. 280, від 21 квітня 2011 року).

Згідно з ч.ч. 1, 2, 5 ст. 236 Господарського процесуального кодексу України: судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Ухвала Господарського суду Запорізької області від 08.12.2022 у справі №908/3413/21 цим вимогам в повній мірі не відповідає.

Згідно ч. 1 ст. 277 ГПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є: 1) нез`ясування обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, встановленим обставинам справи; 4) порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права. Відповідно до ч. 2 цієї статті неправильним застосуванням норм матеріального права вважається: неправильне тлумачення закону, або застосування закону, який не підлягає застосуванню, або незастосування закону, який підлягав застосуванню. Порушення норм процесуального права може бути підставою для скасування або зміни рішення, якщо це порушення призвело до неправильного вирішення справи.

В свою чергу, як передбачено ст. 280 ГПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими; 3) невідповідність висновків суду обставинам справи; 4) порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Слід зауважити, що апелянт у своїй апеляційній скарзі з урахуванням уточнень просив суд скасувати ухвалу господарського суду Запорізької області від 08.12.2022 у справі №908/3413/21 повністю; змінити ухвалу господарського суду Запорізької області від 08.12.2022 у справі №908/3413/21, якою відмовити в повному обсязі в задоволенні клопотання розпорядника майна про введення процедури санації у справі №908/3413/21 про банкрутство ТОВ «Техно Буд Рітейл», затверджено Плану санації боржника (в новій редакції), схваленого зборами кредиторів 03.10.2022, призначення керуючим санацією арбітражного керуючого Стецину Ігора Володимировича; продовжити строк процедури розпорядження майном ТОВ "Техно Буд Рітейл".

З огляду на межі перегляду справи в суді апеляційної інстанції, визначені положеннями ст. 269 ГПК України, та враховуючи все вищевикладене, ухвала Господарського суду Запорізької області від 08.12.2022 у справі №908/3413/21 прийнята за неповного встановлення обставин, що мають значення для справи, недоведеності обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими, з порушенням норм процесуального права, а отже апеляційну скаргу належить задовольнити частково: оскаржувану ухвалу скасувати з направленням справи для продовження розгляду до Господарського суду Запорізької області на стадію розпорядження майном боржника.

Частиною 14 статті 129 ГПК України визначено, якщо суд апеляційної, касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.

У зв`язку з передачею справи на розгляд суду першої інстанції, розподіл сум судового збору, пов`язаного з розглядом апеляційної скарги, має здійснюватися судом першої інстанції за результатами розгляду ним справи, згідно із загальними правилами ст. 129 ГПК України.

Керуючись ст. ст. 129, 236, 269, 275-280, 282 Господарського процесуального кодексу України суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду Запорізької області від 08.12.2022 у справі № 908/3413/21 задовольнити частково.

Ухвалу Господарського суду Запорізької області від 08.12.2022 у справі №908/3413/21 скасувати.

Справу №908/3413/21 передати для продовження розгляду до Господарського суду Запорізької області на стадію розпорядження майном боржника.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, порядок і строки оскарження визначені ст.ст. 286-289 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст постанови підписано 08.06.2023

Головуючий суддя В.Ф. Мороз

Суддя Л.А. Коваль

Суддя А.Є. Чередко