ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЧЕРНІВЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

"31" травня 2023 р. Справа № 926/1924-б/23

Суддя Господарського суду Чернівецької області Бутирський А.А.,

при секретарі Вівчарюк І.Б.,

розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер: НОМЕР_1 ) про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність

за участі представників:

від заявника не з`явився

В С Т А Н О В И В :

Фізична особа ОСОБА_1 (заявник) через особистий кабінет в системі «Електронний суд» звернулася до Господарського суду Чернівецької області із заявою про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність боржника фізичної особи.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 08.05.2023 р. заяву передано на розгляд судді Бутирському А.А.

Ухвалою від 11.05.2023 р. згадану заяву прийнято до розгляду, підготовче засідання призначено на 22.05.2023 р., участь боржника визнано обов`язковою.

У судове засідання 22.05.2023 р. боржник не з`явився, у зв`язку з чим ухвалою від 22.05.2023 р. розгляд справи відкладено на 31.05.2023 р., участь боржника повторно визнано обов`язковою.

У судове засідання 31.05.2023 р. заявниця повторно не з`явилася, хоча і була повідомлена про час і місце слухання справи належним чином.

Натомість від заявниці надійшла заява про розгляд справи за її відсутності.

Відповідно до частини 1 статті 119 Кодексу України з процедур банкрутства (далі КУзПБ) у підготовчому засіданні господарський суд розглядає подані документи, з`ясовує наявність підстав для відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, а також вирішує інші питання, пов`язані з розглядом заяви.

Із системного аналізу статей 1, 8, 116, 117, 119 КУзПБ вбачається, що завданням підготовчого засідання у процедурі неплатоспроможності, з урахуванням особливостей Книги ІV, є встановлення ознак неплатоспроможності або її загрози, відсутність перешкод для подальшого провадження неплатоспроможності, а також з`ясування особи боржника.

Приписами частини 1 статті 116 КУзПБ не передбачено обов`язку додавати до заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність копії документів, що посвідчують фізичну особу боржника, на відміну від положень статті 34 КУзПБ, де законодавець передбачив обов`язок подати до суду установчі документи боржника - юридичної особи.

Отже, до інших питань, пов`язаних з розглядом заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, які мають вирішуватися у підготовчому засіданні, слід відносити питання щодо встановлення особистості заявника, який звернувся до суду із заявою про відкриття справи про його неплатоспроможність.

З моменту відкриття справи про неплатоспроможність, правосуб`єктність боржника стає обмеженою, і такий стан зберігається протягом всієї процедури неплатоспроможності: боржник обмежений щодо розпорядження своїм майном, виїзду за кордон та інше.

З наведеного вбачається, що оскільки у процедурі неплатоспроможності правосуб`єктність боржника стає обмеженою, суд зобов`язаний встановити особу боржника, щодо якого здійснюватиметься провадження у справі та в подальшому будуть накладені певні передбачені КУзПБ обмеження та висунуто певні вимоги.

З урахуванням приписів частин 7, 8 статті 123, статті 124, частини 8 статті 126 КУзПБ право на процедуру неплатоспроможності має лише добросовісний боржник (фізична особа).

Тобто, з моменту подання заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність до суду, в особи, яка звернулась із відповідною заявою, виникають відповідні процесуальні обов`язки, зокрема, з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо її явка визнана обов`язковою (пункт 3 частини 2 статті 42 Господарського процесуального Кодексу України).

На переконання суду, особиста явка боржниці ОСОБА_1 у підготовче засідання для з`ясування її особи та наміру, що остання дійсно бажає застосування до неї передбачених законодавством обмежень у процедурах неплатоспроможності, є обов`язковою. Задля уникнення зловживання іншими особами (наприклад колекторними організаціями) обмеженням правосуб`єктності боржниці, суд має впевнитися, що саме ця особа бажає прийняти участь у справі про неплатоспроможність. Крім того, КУзПБ і ГПК України не передбачають можливості заочного розгляду справ про неплатоспроможність.

Також суд звертає увагу, що відповідно до пункту 1 частини 1 статті 177 КУзПБ підготовче засідання має відбутися не пізніше 15 робочих днів з дня постановлення ухвали про прийняття заяви до розгляду.

Ухвалою суду від 11.05.2023 р. заяву ОСОБА_1 призначено до розгляду у підготовчому засіданні на 22.05.2023 р., у зв`язку з її неявкою без повідомлення причин підготовче засідання відкладено на 31.05.2023 р., тобто поза межами строку, встановленого КУзПБ.

Повторна неявка заявниці в засідання свідчить про її недобросовісне або, щонайменше, байдуже ставлення до вирішення справи про її неплатоспроможність, неповагу до суду та зловживанням процесуальними правами (ст. 43 ГПК України).

Неявка ОСОБА_1 за викликом суду перешкоджає суду здійснити ідентифікацію заявниці, встановити її особу і дійсні наміри пройти судові процедури неплатоспроможності, повно і всебічно з`ясувати наявність підстав для відкриття провадження у справі про неплатоспроможність. Указані дії суду є неможливими без участі ОСОБА_1 у судовому засіданні, без з`ясування особистості боржниці суд позбавлений можливості відкрити провадження у справі про неплатоспроможность.

При цьому, встановлення особи боржниці та роз`яснення їй наслідків введення процедури реструктуризації боргів є невід`ємною частиною розгляду заяви про відкриття провадження у підготовчому засіданні з огляду на специфіку проведення відповідних судових процедур, які включають в себе, у тому числі, допуск арбітражного керуючого до майна заявниці з метою проведення інвентаризації та визначення його вартості.

В контексті викладеного суд зазначає, що право на судовий захист не є абсолютним, та судовому захисту не підлягає право, яким особа зловживає.

Основними засадами (принципами) господарського судочинства є, зокрема, обов`язковість судового рішення (п. 5 ч. 3 ст. 2 ГПК України), а отже, ОСОБА_1 повинна виконувати покладений на неї обов`язок неухильно дотримуватись вимог суду та чинного законодавства.

Як зазначалось вище, відповідними ухвалами суду явка ОСОБА_1 визнавалась судом обов`язковою.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 07.07.1989 у справі Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain, заява № 11681/85, зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях наголошує, що кожна сторона, яка задіяна в судовому розгляді, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у справі за її участю, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (аналогічний правовий висновок міститься у постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 18.11.2022 у справі № 905/458/21).

Відповідно до частини 6 статті 12 ГПК України господарські суди розглядають справи про банкрутство у порядку, передбаченому цим Кодексом для позовного провадження, з урахуванням особливостей, встановлених Законом України Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом (на даний час Кодекс України з процедур банкрутства).

У свою чергу, суд зазначає, що КУзПБ не містить положень, які б регулювали наслідки не вчинення боржником дій, які полягають у невиконанні покладених на нього обов`язків у частині явки у підготовче засідання та (або) не подання витребуваних доказів, а відтак, у даному випадку підлягають застосуванню положення статті 11 ГПК України.

Згідно із частиною 10 статті 11 ГПК України якщо спірні відносини не врегульовані законом і відсутній звичай ділового обороту, який може бути до них застосований, суд застосовує закон, що регулює подібні відносини (аналогія закону), а за відсутності такого виходить із загальних засад і змісту законодавства (аналогія права).

Суд застосовує аналогію закону і аналогію права тоді, коли на переконання суду певні відносини мають бути врегульовані, але законодавство такого регулювання не містить, внаслідок чого наявна прогалина в законодавчому регулюванні (аналогічна правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 08.02.2022 у справі № 2-591/11).

Так, пунктом 4 частини 1 статті 226 ГПК України встановлено, що суд залишає позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Ураховуючи зазначене та поведінку заявниці, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для залишення заяви ОСОБА_1 про неплатоспроможність фізичної особи без розгляду.

При цьому, суд роз`яснює ОСОБА_1 , що відповідно до пункту 4 статті 226 ГПК України залишення заяви про неплатоспроможність фізичної особи без розгляду не позбавляє особу права повторного звернення до господарського суду з такою заявою після усунення обставин, що були підставою для залишення заяви без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 2, 113, 115, 119 Кодексу України з процедур банкрутства, ст.ст. 3, 42, п. 4 ч. 1 ст. 226, ст.ст. 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

УХВАЛИВ:

Заяву фізичної особи ОСОБА_1 про неплатоспроможність боржника фізичної особи залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили у порядку, передбаченому ст. 235 Господарського процесуального кодексу України.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом десяти днів з дня її підписання до Західного апеляційного господарського суду.

Повний текст ухвали складено 05.06.2023 р.

Суддя А.А. Бутирський