ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

05.06.2023 м. ДніпроСправа № 904/1925/23

За позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Науково-виробнича компанія "Електропівденмонтаж", м. Дніпро

до Приватного акціонерного товариства "Ерлан", м. Підгородне, Дніпровський район, Дніпропетровська область

про стягнення заборгованості за договором підряду в розмірі 87 222, 10 грн.

Суддя Назаренко Н.Г.

за участі секретаря судового засідання Риженко Д.В.

Представники:

Від позивача: Дрозд Р.Ю., ордер серії АЕ № 1024081 від 04.06.2020, адвокат

Від відповідача: Устинова А.В., довіреність № 17 від 10.01.2023, адвокат

СУТЬ СПОРУ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Науково-виробнича компанія "Електропівденмонтаж" звернулося до Господарського суду з позовом до Приватного акціонерного товариства "Ерлан" про стягнення заборгованості за договором підряду № 21/7-1 від 18.05.2021 в розмірі 87 222, 10 грн., з яких:

- 71 072, 57 грн. - інфляційні збитки;

- 6 384, 42 грн. - 3 % річних;

- 9 765, 11 грн. - пеня.

Ухвалою від 20.04.2023 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Розгляд справи здійснюється за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін. Призначено судове засідання з розгляду справи по суті позовних вимог на 23.05.2023.

16.05.2023 від відповідача надійшов відзив на позов, в якому він проти позовних вимог заперечив.

19.05.2023 від позивача надійшли додаткові пояснення у справі.

22.05.2023 від позивача надійшла відповідь на відзив.

23.05.2023 позивач в судовому засіданні підтримав позовні вимоги.

Відповідач в судове засідання не з`явився.

Ухвалою від 23.05.2023 відкладено судове засідання з розгляду справи по суті позовних вимог на 05.06.2023.

05.06.2023 позивач в судовому засіданні підтримав позовні вимоги.

Відповідач проти позовних вимог заперечив, надав заяву про виклик свідків, в якому просить викликати і допитати в якості свідка ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ), головного енергетика ПрАТ "Ерлан".

Клопотання відповідача про виклик і допит свідка задоволенню не підлягає, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 66 ГПК України свідком може бути будь-яка дієздатна фізична особа, якій відомі будь-які обставини, що стосуються справи.

Свідок зобов`язаний з`явитися до суду за його викликом у визначений час і дати правдиві показання про відомі йому обставини. У разі неможливості прибуття до суду за викликом суду свідок зобов`язаний завчасно повідомити про це суд.

Відповідно до ст. 87 ГПК України показання свідка - це повідомлення про відомі йому обставини, які мають значення для справи. Не є доказом показання свідка, який не може назвати джерела своєї обізнаності щодо певної обставини, або які ґрунтуються на повідомленнях інших осіб.

Згідно ч. 1 ст. 89 Господарського процесуального кодексу України свідок викликається судом для допиту за ініціативою суду або за клопотанням учасника справи у разі, якщо обставини, викладені свідком у заяві, суперечать іншим доказам або викликають у суду сумнів щодо їх змісту, достовірності чи повноти.

Заява свідка має бути подана до суду у строк, встановлений для подання доказів (ч.4 ст.88 Господарського процесуального кодексу України).

Згідно ч.3 ст. 80 Господарського процесуального кодексу України, відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи.

Таким чином, зважаючи на те, що відповідачем відзив на позов подано до суду 16.05.2023, суд зазначає, що строк на подання даної заяви ним пропущено.

Слід зазначити, що системний аналіз чинного законодавства свідчить, що передумовою для виклику судом свідка у судове засідання, в порядку статті 89 Господарського процесуального кодексу України, є наявність заяви такого свідка, викладені показання у якій суперечать іншим доказам або викликають у суду сумнів щодо їх змісту, достовірності чи повноти, тобто в будь-якому разі показання свідка, викладені у заяві, що подається до суду, передують виклику такого свідка.

Оскільки відповідачем разом з клопотанням не подано до суду нотаріально посвідченої заяви свідка, то підстав для його виклику не має, а тому дане клопотання задоволенню не підлягає.

Суд бере до уваги, що за змістом ст.129 Конституції України, основними засадами судочинства є, зокрема, розумні строки розгляду справи судом.

Наведені конституційні засади означають серед іншого неприпустимість таких дій суду щодо строку розгляду справи, що не мають об`єктивного та розумного обґрунтування.

Згідно ст.2 ГПК України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави; суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі; розумність строків розгляду справи судом є одним з основних засад (принципів) господарського судочинства.

Відповідно до частини 2 статті 2 Господарського процесуального кодексу України суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

При цьому, розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору (рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі "Смірнова проти України").

Розумним, зокрема вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту. З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків у цивільних справах є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи "Федіна проти України" від 02.09.2010, "Смірнова проти України" від 08.11.2005, "Матіка проти Румунії" від 02.11.2006, "Літоселітіс Проти Греції" від 05.02.2004).

Слід також відзначити, що з практики Європейського суду з прав людини щодо тлумачення положення "розумний строк" вбачається, що строк, який можна визначити розумним, не може бути однаковим для всіх справ. Критеріями оцінки розумності строку є, зокрема складність справи та поведінка заявників.

Так, у справі "Хосце проти Нідерландів" 1998 суд вирішив, що тривалість у 8,5 років є розумною у контексті статті 6 Конвенції, у зв`язку зі складністю справи, а у справі "Чірікоста і Віола проти Італії", 15-річний строк розгляду визнано Європейським судом з прав людини виправданим, у зв`язку з поведінкою заявників.

Згідно із статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

З метою дотримання принципу рівності сторін та надання розумного (достатнього) строку для вчинення певних процесуальних дій, враховуючи перебування судді Назаренко Н.Г. з 09.06.2023 по 23.06.2023 у черговій відпустці, суд вважає за необхідне оголосити перерву в судовому засіданні з розгляду справи по суті позовних вимог в межах розумного строку.

Керуючись ст.ст. 177-185, 197, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

1. В задоволенні заяви Приватного акціонерного товариства "Ерлан" про виклик свідка відмовити.

2. Оголосити перерву в судовому засіданні з розгляду справи по суті позовних вимог в межах розумного строку до 04.07.2023 о 10:45год. Засідання відбудеться в кабінеті №2-403, за адресою: м. Дніпро, вул. В. Винниченка, 1.

3. Враховуючи запровадження воєнного стану в Україні, приймаючи до уваги неможливість забезпечення на даний час безпеки учасників судових проваджень, визнати явку представників в судове засідання необов`язковою.

У зв`язку із відсутністю фінансування на відправку поштової кореспонденції суду, дану ухвалу надіслати на електронні пошти сторін, з відомостями щодо отримання електронного листа.

Рекомендувати учасникам справи у зв`язку з відсутністю фінансування суду вихідну кореспонденцію отримувати особисто в суді або через систему Електронний суд та зазначати електронну адресу для отримання поштової кореспонденції.

Рекомендувати утриматися від безпосередньої участі у судовому засіданні в приміщенні Господарського суду Дніпропетровської області та роз`яснити учасникам справи можливість подання пояснень, заяв чи клопотань не пізніше ніж за три дні до судового засідання на адресу суду:

- за допомогою електронної пошти: підписаних електронним підписом

- за допомогою сервісу "Електронний суд";

- засобами поштового зв`язку: 49027, м. Дніпро, вул. Володимира Винниченка, 1.

4. Роз`яснити, що розгляд справи може бути здійснено господарським судом за наявності письмової згоди від усіх учасників судового провадження про розгляд справи без їх участі.

5. Повідомити учасників справи про те, що інформація у цій справі доступна на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за посиланням: http://dp.arbitr.gov.ua/sud5005/spisok/csz/

6. Рекомендувати учасникам справи надати суду інформацію щодо всіх наявних засобів зв`язку для оперативного повідомлення про дату, час та місце підготовчого/судового засідання у справі (електронна пошта, номер телефону тощо).

Господарський суд зазначає про те, що відповідно до Рекомендацій Ради суддів України, викладених у листі № 9рс-186/20 від 16.03.2020, сторони та інші учасники справи мають право подати до суду заяви про розгляд справ за їх відсутності. За умови надходження таких заяв від усіх учасників справи справа може бути розглянута судом за наявними матеріалами.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення- 05.06.2023 та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя Н.Г. Назаренко