УХВАЛА

про залишення позову без розгляду

м. Київ

29.05.2023Справа № 44/380-б (910/16410/20)
За заявою ОСОБА_1

до 1. Товариства з обмеженою відповідальністю "Житловик"

2. Київської аграрної спілки "Сенатек"

про визнання правочинів недійсними

В межах справи № 44/380-б

За заявою Державного підприємства "Науково-дослідний і проектний інститут містобудування"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Житловик" ()

про банкрутство

Суддя Яковенко А.В.

Секретар судового засідання Колодяжний В.Є.

Представники сторін: згідно протоколу судового засідання

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

У провадженні Господарського суду м. Києва перебуває справа № 44/380-б за заявою Державного підприємства "Науково-дослідний і проектний інститут містобудування" про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "Житловик" на стадії ліквідаційної процедури, введеної постановою Господарського суду м. Києва від 22.10.2012.

26.10.2020 до Господарського суду м. Києва звернувся ОСОБА_1 з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Житловик" та Київської аграрної спілки "Сенатек" про визнання правочинів недійсними.

Позов обгрунтовано тим, що згідно оспорюваних договорів застави і поруки ТОВ "Житловик" з незрозумілих і не виправданих з точки зору підприємництва підстав на безоплатних засадах уклало ці правочини з метою забезпечення виконання вимог заставодержателя (КАКС "Сенатек") кредитора за умовами кредитних договорів, укладених останнім з фізичними особами ОСОБА_2 (директор ТОВ "Житловик" на той час) та ОСОБА_3 ; саме це майно входить у ліквідаційну масу банкрута - ТОВ "Житловик". Також, позивач вказує, що зазначені правочини не відповідають критеріям розумності, не мають на меті добросовісне виконання зобов`язань, а спрямовані на безоплатну передачу активів боржника, тому суперечать ч. 5 ст. 203 Цивільного кодексу України та підлягають визнанню недійсними відповідно до ч. 1 ст. 215, ст. 234, ч. 3 ст. 720 Цивільного кодексу України. Крім того, позивач зазначає, що між ТОВ "Житловик" (заставодавець та майновий поручитель) та Київською аграрно-кредитною спілкою "Сенатек" складено специфічні правочини - акти приймання-передачі права користування майном від 11.05.2010 № ТJ-СU/100511-01, від 15.05.2010 №ТJ-СU/100511-01, згідно яких з урахуванням додатків №2 до цих актів було фактично передане право власності на незавершене капітальне будівництво житлового комплексу. Тобто, боржник у справі безоплатно здійснив відчуження усього свого майна, цілісного майнового комплексу - незавершеного капітального будівництва житлового комплексу. Зазначені правочини - акти приймання-передачі права майном підлягають безумовному визнанню недійсними у судовому порядку на підставі ч. 2 ст. 42 Кодексу України з процедур банкрутства (далі - КУзПБ).

Рішенням Господарського суду м. Києва від 22.11.2021 позов задоволено; визнано недійсним договір застави від 14.12.2005, укладений між Товариством з обмеженою відповідальністю "Житловик" та Київською аграрною спілкою "Сенатек", посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Авдієнком В.М. та зареєстрований в реєстрі за № 151; визнано недійсним договір поруки № 04/51228-03 від 28.12.2005, укладений між Товариством з обмеженою відповідальністю "Житловик" та Київською аграрною спілкою "Сенатек"; визнано недійсними акти приймання-передачі права користування майном від 11.05.2010 № ТJ-СU/100511-01 та від 15.05.2010 № ТJ-CU/100515-02 (з додатками до них), укладені між Товариством з обмеженою відповідальністю "Житловик" та Київською аграрною спілкою "Сенатек".

Постановою Північного апеляційного господарського суду від 18.07.2022 рішення Господарського суду міста Києва від 22.11.2021 у справі №44/380-б (910/16410/20) скасовано. Ухвалено нове рішення про відмову в задоволенні позову в повному обсязі.

Постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 16.11.2022 касаційну скаргу ОСОБА_1 задоволено частково; Постанову Північного апеляційного господарського суду від 18.07.2022 у справі №44/380-б (910/16410/20) скасовано; справу 44/380-б (910/16410/20) направлено на новий розгляд до Господарського суду міста Києва.

Відповідно до витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу №44/380-б (910/16410/20) передано для розгляду судді Яковенко А.В.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 13.01.2023 прийнято справу №44/380-б (910/16410/20) до свого провадження; вирішено розгляд справи №44/380-б (910/16410/20) здійснювати за правилами загального позовного провадження; підготовче засідання призначено на 06.03.2023.

10.02.2023 до Господарського суду міста Києва від відповідача 2 надійшов відзив на позовну заяву, за змістом якого просив суд відмовити в задоволенні позовних вимог.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 06.03.2023 відкладено розгляд справи на 10.04.2023.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 10.04.2023 відкладено підготовче засідання на 29.05.2023.

13.04.2023 до Господарського суду міста Києва від відповідача 1 надійшли пояснення щодо заяви про залишення позовної заяви без розгляду, за змістом якої просив суд задовольнити таку заяву.

25.05.2023 до Господарського суду міста Києва від відповідача 2 надійшли пояснення щодо заяви ОСОБА_1 про залишення позовної заяви без розгляду, за змістом якої просив суд задовольнити таку заяву, та заперечення щодо залучення третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору.

В судове засідання 29.05.2023 з`явилися представники відповідачів, просили суд задовольнити заяву позивача про залишення позовної заяви без розгляду.

Розглянувши заяву ОСОБА_1 про залишення позовної заяви без розгляду суд вирішив її задовольнити з огляду на наступне.

Пунктом 5 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд залишає позов без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Як вбачається із даної норми, вказане право позивача може бути реалізоване лише до початку розгляду справи по суті та є абсолютним, тобто, не залежить від мотивів позивача чи волі сторін у справі.

Водночас, положення ст. 226 Господарського процесуального кодексу України не є диспозитивними та передбачають обов`язок суду залишити позов без розгляду з підстав вказаних у частині 1 цієї статті.

Частиною 3 ст. 201 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що з оголошення головуючим судового засідання відкритим розпочинається розгляд справи по суті.

Відтак, зважаючи на те, що має місце подання позивачем 10.04.2023 відповідної заяви та така заява подана ним до початку розгляду справи по суті, що є підставою для залишення позову без розгляду, передбаченою п. 5 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України, суд зобов`язаний залишити позов без розгляду.

Таким чином, перевіривши повноваження особи, яка підписала заяву про залишення позову без розгляду від імені позивача, суд прийшов до висновку про необхідність задоволення відповідної заяви та залишення позову без розгляду.

Крім того, суд зазначає, що оскільки, позовну заяву ОСОБА_1 залишено без розгляду, то заяви ОСОБА_4 та ОСОБА_5 про вступ у справу в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача залишаються без розгляду.

Згідно ч. 2 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України про залишення позову без розгляду постановляється ухвала, в якій вирішуються питання про розподіл між сторонами судових витрат, про повернення судового

Пунктом 4 частини 1 статті 7 Закону України "Про судовий збір" (положення якого при вирішенні питання повернення судового збору є спеціальними по відношенню до норм Господарського процесуального кодексу України) передбачено, що сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).

Зважаючи на те, що позовну заяву у даній справі залишено без розгляду за заявою ОСОБА_1 , тобто, самого позивача, то сплачений ним за розгляд даного спору судовий збір не повертається.

Керуючись ст.ст. 182, 185, 226, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до до Товариства з обмеженою відповідальністю "Житловик" та Київської аграрної спілки "Сенатек" про визнання правочинів недійсними залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення та у відповідності до положень ст.ст. 256, 257 Господарського процесуального кодексу України може бути оскарження протягом десяти днів з дня складення її повного тексту шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Північного апеляційного господарського суду.

Повний текст ухвали складено 09.06.2023.

Суддя А.В. Яковенко