ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ПОЛТАВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05.06.2023 Справа № 917/503/23

Господарський суд Полтавської області у складі судді Ківшик О.В., розглянувши справу № 917/503/23

за позовною заявою Державної екологічної інспекції Центрального округу, вул.Коцюбинського, 6, м. Полтава, Полтавська область, 36039

до відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю "Кременчуцька ТЕЦ", вул.Свіштовська, б. 2, м. Кременчук, Полтавська область, 39600

про стягнення 116 259,00 грн. збитків за заподіяну державі шкоду

Секретар судового засідання Теницька С.В.

Без виклику учасників справи,

ВСТАНОВИВ:

1. Короткий зміст позовних вимог та заперечень.

Державна екологічна інспекція Центрального округу звернулася до Господарського суду Полтавської області з позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю "Кременчуцька ТЕЦ" про стягнення 116 259,00 грн збитків, завданих навколишньому природньому середовищу.

На підтвердження обґрунтованості позовних вимог позивач надав наступні докази : копія скарги гр. ОСОБА_1 від 22.12.2021; копія погодження на проведення позапланового заходу від 06.01.2022 № 4.1/22ПГ; копія наказу від 19.01.2022 № 06-27/55; копія направлення від 19.01.2022 № 06-28/55; копія витягу з акта перевірки від 02.02.2022 № 06-28/55; копія припису від 09.02.2022 № 04/02.4-23; копія справи про адміністративне правопорушення, скоєне ОСОБА_2 ; копія витягу з дозволу на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами від 19.12.2018 № -00351; копія листа ТОВ «КРЕМЕНЧУЦЬКА ТЕЦ» від 01.02.2022 № 31/355 з додатками; копія свідоцтва про відповідність стану системи вимірювань № 015- 20 КФ, видане 06.08.2020 р; копія претензії № 21/07-17/2022 (лист від 17.02.2022 № 02.4-15/883); копія рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення № 136; копія листа Полтавського ЦГМ від 31.01.2022 № 9916-1-103/9916-03.

2. Процесуальні питання, вирішені судом.

29.03.2023 року до Господарського суду Полтавської області надійшла позовна заява Державної екологічної інспекції Центрального округу до Товариства з обмеженою відповідальністю "Кременчуцька ТЕЦ" про стягнення 116 259,00 грн. збитків за заподіяну державі шкоду.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 29.03.2023 справу № 917/503/23 розподілено судді Ківшик О.В.

Суд ухвалою від 03.04.2023 прийняв позовну заяву до розгляду і відкрив провадження у справі, ухвалив здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін (без проведення судового засідання); встановив відповідачу строк для подання відзиву на позов - 15 днів з дня вручення ухвали.

Чинним процесуальним законодавством передбачено два способи належного повідомлення сторони шляхом направлення рекомендованим листом з повідомленням про вручення та в електронній формі через Електронний кабінет, у тому числі шляхом направлення листа на офіційну електронну пошту засобами підсистем ЄСІТС у випадках, передбачених пунктом 37 глави 2 розділу ІІІ Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Днем вручення стороні процесуального документу є день отримання судом повідомлення про доставлення його копії на офіційну електронну адресу особи.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 22.11.2022 року по справі № 911/1808/21, постанові Верховного Суду від 29.06.2022 у справі № 906/184/21, тощо.

Ухвала суду від 03.04.2023 року була надіслана судом в електронний кабінет відповідача та доставлена 04.04.2023 о 15:32, що підтверджується наявною у матеріалах справи Довідкою про доставку електронного листа (а.с. 56).

Відповідач своїм правом на подання відзиву на позов у визначений у відповідності до положень ГПК України строк не скористався.

Відповідно до ч. 9 ст. 165 ГПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

За таких обставин, справа підлягає вирішенню за наявними матеріалами.

Під час розгляду справи по суті судом були досліджені всі письмові докази, що містяться в матеріалах справи.

У разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення (ч. 4 ст. 240 ГПК України). Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення (ч. 5 ст. 240 ГПК України).

Відповідно до ч. 2 ст. 233 ГПК України дане рішення прийнято, складено та підписано в нарадчій кімнаті.

3. Обставини, встановлені судом під час розгляду справи.

Державною екологічною інспекцією Центрального округу проведено позапланову перевірку дотримання вимог природоохоронного законодавства Товариством з обмеженою відповідальністю "Кременчуцька ТЕЦ".

За результатами перевірки складено акт перевірки від 02.02.2022 № 06-28/55 (копія наявна у матеріалах справи, а.с. 18-22).

Факт додержання відповідачем нормативів гранично допустимих викидів забруднюючих речовин на джерелі викиду № 1 (котлотурбінний цех, котел ТГМ- 84 ст. № 4) за показником оксиди азоту (оксид та діоксид азоту) в перерахунку на діоксид азоту проводилась з 21.01.2022 по 02.02.2022 на підставі звернення гр. ОСОБА_1 від 22.12.2022 р., зареєстрованого 29.12.2021 за № М-257/06-15, погодження Державної екологічної інспекції України від 4.1/22ПГ від 06.01.2022, наказу Інспекції № 06-27/55 від 19.01.2022 та направлення на перевірку № 06-28/55 від 19.01.2022 (копії наявні у матеріалах справи, а.с. 14-17).

Перевіркою встановлено, що 19.12.2018 року відповідачем отримано дозвіл на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами № А-00351 (далі Дозвіл, а.с. 28-32).

Дозволом встановлено, що для жодного з вказаних дозволених видів викидів в атмосферу не повинні перевищуватися гранично допустимі рівні викидів, а саме: за показником оксиди азоту (оксид та діоксид азоту) в перерахунку на діоксид азоту на джерелі викиду № 1 (котлотурбінний цех, котел ТГМ-84 ст. № 4, паливо - суміш природного газу та мазуту) лівому газоході затверджено ГДВ (гранично-допустимі викиди) - 497,74 мг/куб.м, а на правому газоході - затверджено ГДВ - 493,13 мг/куб.м.

Відповідно до даних із журналу викидів від котлів ст. № 4 хімічної лабораторії ТОВ "Кременчуцька ТЕЦ" 04.01.2022 за результатами проведених вимірювань хімічною лабораторією відповідача зафіксовано перевищення нормативів граничнодопустимих викидів (ГДВ) забруднюючих речовин на джерелі викиду № 1 (котлотурбінний цех, котел ТГМ-84 ст. № 4, паливо - суміш природного газу та мазуту) за показником оксиди азоту (оксид та діоксид азоту) в перерахунку на діоксид азоту - 551,56 мг/куб.м на лівому газоході при затвердженому ГДВ - 497,74 мг/куб.м та 542,83 мг/куб.м на правому газоході при затвердженому ГДВ - 493,13 мг/куб.м.

Вимірювання проведені хімічною лабораторією відповідача на підставі свідоцтва про відповідність стану системи вимірювань № 015-20 КФ, виданого 06.08.2020, що чинне до 05.08.2023.

Відповідачем листом від 01.02.2022 № 31/355 (а.с. 33) надано довідку про кількість годин роботи котлоагрегату станційний № 4 ТОВ "Кременчуцька ТЕЦ" в режимі наднормативного викиду за підписом заступника головного інженера з експлуатації ТОВ "Кременчуцька ТЕЦ" А.Голишкіна, згідно якої фактично відпрацьований час роботи котлоагрегату ст. № 4 в режимі наднормативного викиду забруднюючих речовин в атмосферне повітря становить 30 годин (з 10-00 годин 04.01.2022 по 16-00 годин 05.01.2022).

Факт виявлення 04.01.2022 наднормативних викидів з джерела № 1 зафіксовано в журналі викидів від котлів ст. № 4 хімічної лабораторії ТОВ "Кременчуцька ТЕЦ".

Тобто, під час перевірки встановлено, що ТОВ "Кременчуцька ТЕЦ" допущено перевищення нормативів гранично допустимих викидів (ГДВ) забруднюючих речовин на джерелі викиду № 1 (котлотурбінний цех, котел ТГМ- 84 ст. № 4) за показником оксиди азоту (оксид та діоксид азоту) в перерахунку на діоксид азоту, що є порушенням абзаців другого, десятого частини першої статті 10 Закону України «Про охорону атмосферного повітря», пункту 2 Порядку розроблення та затвердження нормативів граничнодопустимих викидів забруднюючих речовин із стаціонарних джерел, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 1780, Нормативів граничнодопустимих викидів забруднюючих речовин із стаціонарних джерел, затвердженого наказом Міністерством охорони навколишнього природнього середовища України від 27.06.2006 № 309, зафіксовано Інспекцією у акті від 02.02.2022 № 06-28/55.

Розрахунок розміру збитків за наднормативні викиди забруднюючих речовин проведено за період з 04.01.2022 по 05.01.2022 з урахуванням положень п. 3.11 Методики розрахунку розмірів відшкодування збитків, які заподіяні державі в результаті наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря, затвердженої наказом Міністерства енергетики та захисту довкілля України від 28.04.2020 №277, та зареєстровано в Міністерстві юстиції України 07.05.2020 №414/34697 (далі - Методика). Сума розрахованих збитків становить 116 259,00 грн.

Викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря з перевищенням нормативів допустимих викидів забруднюючих речовин стаціонарних джерел в атмосферне повітря та нормативів гранично допустимого впливу фізичних та біологічних факторів стаціонарних джерел є порушенням, за яке законом покладена відповідальність на осіб, винних у його вчиненні (ст. 33 Закону «Про охорону атмосферного повітря», далі - Закон).

02.02.2022 позивачем складено протокол № 02569 про адміністративне правопорушення щодо заступника головного інженера з експлуатації ТОВ "Кременчуцька ТЕЦ" ОСОБА_2 за вчинення адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачено ч. 1 ст. 78 Кодексу України про адміністративні правопорушення (порушення порядку здійснення викиду забруднюючих речовин в атмосферу). 09.02.2022 Інспекцією винесено постанову № 08/02.4-24, якою ОСОБА_2 за це правопорушення притягнуто до адміністративної відповідальності (накладено штраф). Постанова є чинна, відповідальність ОСОБА_2 понесена (штраф сплачено 10.02.2022).

Крім відповідальності осіб, винних у вчинені правопорушення, Закон (ст. 34) покладає на суб`єкта господарювання, що здійснює викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря, обов`язок відшкодування шкоди, завданої порушенням законодавства про охорону атмосферного повітря. Шкода підлягає відшкодуванню у порядку та розмірах, встановлених законом.

09.02.2022 Інспекцією видано Припис № 04/02.4-23 у якому відповідачу приписано, зокрема, вжити заходів щодо недопущення перевищень нормативів гранично допустимих викидів (ГДВ) забруднюючих речовин на джерелі викиду № 1 (котлотурбінний цех ТОВ "Кременчуцька ТЕЦ")

На підставі викладеного, Інспекція направила відповідачу претензію № 21/07-17/2022, що надіслано листом від 17.02.2022 № 02.4-15/883. До претензії відповідачу додано Розрахунок розміру відшкодування збитків, які заподіяні державі в результаті наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря та запропоновано добровільно відшкодувати збитки, заподіяні державі в результаті наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря, на суму 116 259,00 грн та добровільно їх перерахувати на зазначений рахунок (а.с. 41-43).

З наявної у матеріалах справи копії рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення вбачається, що відповідач одержав претензію з додатком 09.03.2022 (а.с. 44).

Позивач зазначає, що відповіді від відповідача не надходило, збитки добровільно не сплачені, що стало підставою до звернення Інспекцією в суд з даним позовом про стягнення збитків.

4. Норми права, з яких виходить господарський суд при прийнятті рішення, та висновки господарського суду за результатами вирішення спору.

Статтею 11 Закону України «Про охорону атмосферного повітря» від 16.10.1992 № 2707-ХІІ (далі - Закон) передбачено, що викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами можуть здійснюватися після отримання дозволу, виданого суб`єкту господарювання відповідним органом державної влади. У відповідності до ст. 10 вказаного Закону підприємства, установи, організації та громадяни - суб`єкти підприємницької діяльності, що здійснюють викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря та діяльність яких пов`язана з впливом фізичних та біологічних факторів на його стан, зобов`язані здійснювати організаційно-господарські, технічні та інші заходи щодо забезпечення виконання вимог передбачених дозволами на викиди забруднюючих речовин.

У відповідності до ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» ст. 33 Закону України «Про охорону атмосферного повітря» порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність.

Відповідно до ч. 10 ст. 11 Закону дозволи на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря видаються, зокрема, за умови: неперевищення протягом строку їх дії встановлених нормативів екологічної безпеки; неперевищення нормативів допустимих викидів забруднюючих речовин стаціонарних джерел.

Пунктом 1.2. Методики розрахунку розмірів відшкодування збитків, які заподіяні державі в результаті наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря, затвердженої наказом Міністерства енергетики та захисту довкілля України від 28.04.2020 №277, та зареєстровано в Міністерстві юстиції України 07.05.2020 №414/34697 (далі - Методика) передбачено, що Методика встановлює порядок визначення розмірів відшкодування збитків, заподіяних державі в результаті наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами здійснених юридичними особами незалежно від форми власності та господарювання, фізичними особами - підприємцями, а також юридичними особами - нерезидентами (далі - суб`єкти господарювання).

Методика застосовується державними інспекторами України з охорони навколишнього природного середовища та державними інспекторами з охорони навколишнього природного середовища відповідних територій (далі - державні інспектори) при розрахунку розмірів відшкодування збитків, які заподіяні державі в результаті наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря, що виявлені за результатами державного нагляду (контролю) за додержанням суб`єктами господарювання вимог законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в частині охорони атмосферного повітря (п. 1.4. Методики).

Пункт 2.1. Методики встановлює, що наднормативними викидами забруднюючих речовин в атмосферне повітря вважаються: викиди забруднюючих речовин, які перевищують затверджені гранично допустимі викиди, встановлені дозволом; викиди забруднюючих речовин, на які відсутній дозвіл, уключаючи окремі забруднюючі речовини, викиди яких підлягають регулюванню відповідно до законодавства; викиди, що здійснюються з перевищенням технологічних нормативів допустимих викидів забруднюючих речовин, що відводяться від окремих типів обладнання, споруд у місці їх виходу з устаткування, встановлені у дозволі; викиди, які здійснюються у разі невиконання в установлені в дозволі терміни запланованих заходів щодо скорочення викидів забруднюючих речовин; аварійні викиди.

Згідно п. 2.2. Методики факт наднормативного викиду забруднюючих речовин в атмосферне повітря встановлюється державними інспекторами за результатами інструментально-лабораторних методів контролю, документальної перевірки суб`єкта господарювання та/або розрахунковими методами.

Положеннями статті 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» встановлено, що за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт (ч.6). У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу (ч.7).

Відповідно до пункту 1 Положення про Державну екологічну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.04.2017 № 275 (далі - Положення № 275), Державна екологічна інспекція України (Держекоінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра захисту довкілля та природних ресурсів і який реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів.

Пунктом 7 зазначеного Положення № 275 Держекоінспекція здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку територіальні органи.

Згідно із пунктом 1 Положення про Державну екологічну інспекцію Центрального округу, затвердженого наказом Державної екологічної інспекції України від 20.02.2023 № 30 (далі - Положення № 30), Державна екологічна інспекція Центрального округу (далі - Інспекція) є міжрегіональним територіальним органом Державної екологічної інспекції України (далі - Держекоінспекція) та їй підпорядковується. Повноваження Інспекції поширюються на територію Полтавської та Черкаської областей.

Відповідно до пункту 10 Положення № 30 Інспекція наділена повноваженнями щодо вжиття в установленому порядку заходів досудового врегулювання спорів, виступає позивачем та відповідачем у судах.

Тобто, Інспекція є органом, уповноваженим державою здійснювати функції державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, зокрема, на території Полтавської області, та наділена повноваженнями щодо звернення до суду із позовом про відшкодування шкоди, збитків і втрат, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства з питань, що належать до її компетенції.

Як вже зазначалось у описовій частині даного рішення, Інспекцією було проведено позапланову перевірку дотримання вимог природоохоронного законодавства відповідачем, за результатами якої складено акт перевірки від 02.02.2022 № 06-28/55. В даному акті зафіксовано зафіксовано перевищення нормативів граничнодопустимих викидів (ГДВ) забруднюючих речовин на джерелі викиду № 1 (котлотурбінний цех, котел ТГМ-84 ст. № 4, паливо - суміш природного газу та мазуту) за показником оксиди азоту (оксид та діоксид азоту) в перерахунку на діоксид азоту - 551,56 мг/куб.м на лівому газоході при затвердженому ГДВ - 497,74 мг/куб.м та 542,83 мг/куб.м на правому газоході при затвердженому ГДВ - 493,13 мг/куб.м.

Відповідно до пп. 2.1.1. пункту 2.1. Методики розрахунку розмірів відшкодування Наднормативними викидами забруднюючих речовин в атмосферне повітря вважаються викиди забруднюючих речовин, які перевищують затверджені гранично допустимі викиди, встановлені дозволом.

Розрахунок маси наднормативного викиду забруднюючої речовини в атмосферне повітря від джерел викидів забруднюючих речовин, віднесених до інших і на які не встановлені нормативи граничнодопустимих викидів відповідно до законодавства, здійснюється за формулою:

mi = 3,6 х 10-3 х (qmi - qm норм) х Т

mi - маса наднормативного викиду і-тої забруднюючої речовини в атмосферне повітря від джерел викидів забруднюючих речовин, віднесених до інших, т;

qmi - середнє значення масової витрати і-тої забруднюючої речовини, г/с;

qm норм - значення затвердженого нормативу і-тої забруднюючої речовини, наведеного в дозволі на викид, г/с;

Т - час роботи джерела викиду і-тої забруднюючої речовини в режимі наднормативного викиду, год.

Згідно пункту 2.3. Методики при визначенні наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря інструментально-лабораторними методами контролю використовуються результати вимірювань суб`єкта господарювання при здійсненні виробничого контролю за дотриманням встановлених нормативів викидів забруднюючих речовин.

Такі результати вимірювань мають бути зафіксовані у робочих журналах лабораторій, або у протоколах вимірювань вмісту забруднюючих речовин в організованих викидах стаціонарних джерел або у звітах про інструментально- лабораторні вимірювання

Факт виявлення 04.01.2022 наднормативних викидів з джерела № 1 зафіксовано в журналі викидів від котлів ст. № 4 хімічної лабораторії ТОВ «Кременчуцька ТЕЦ». Дана обставина відповідачем не спростована.

Відповідно до п.3.11 Методики час роботи джерела в режимі наднормативного викиду визначається з дати початку вчинення порушення до моменту його усунення з урахуванням фактично відпрацьованого часу. Інформацію про фактичний відпрацьований час в режимі наднормативного викиду (в годинах) надає суб`єкт господарювання по кожному джерелу викиду (утворення).

Матеріалами справи підтверджується, що розрахунок розміру збитків за наднормативні викиди забруднюючих речовин позивачем проведено за період з 04.01.2022 по 05.01.2022 з урахуванням положень п. 3.11 Методики.

Розрахунок розміру відшкодування збитків за наднормативний викид однієї тонни забруднюючої речовини в атмосферне повітря розраховується на основі розміру мінімальної заробітної плати, установленої на час виявлення порушення, помноженої на коефіцієнт 1,1 з урахуванням регулювальних коефіцієнтів (додатки 1,2 Методики) і показника відносної небезпечності кожної забруднюючої речовини, за формулою:

З = mi х 1,1П х Аi х Кi х Кzі

З - розмір збитків, грн;

mi - маса наднормативного викиду і-тої забруднюючої речовини, т;

1,1П - розмір мінімальної заробітної плати на дату виявлення порушення за одну тонну забруднюючої речовини, помноженої на коефіцієнт (1,1), грн./т.;

Аi - безрозмірний показник відносної небезпечності і-тої забруднюючої речовини:

Кi - коефіцієнт, що враховує територіальні соціально-екологічні особливості;

Кzі - коефіцієнт, що залежить від рівня забруднення атмосферного повітря населеного пункту і-тою забруднюючою речовиною.

Безрозмірний показник відносної небезпечності і-тої забруднюючої речовини (Аі) визначається із співвідношення за формулою: Аі= 1/ГДКі.

Орієнтовно безпечні рівні впливу хімічних і біологічних речовин в атмосферному повітрі населених місць (ОБРВ) затверджені наказом Міністерства охорони здоров`я України 14.01.2020 року № 52 «Про затвердження гігієнічних регламентів допустимого вмісту хімічних і біологічних речовин в атмосферному повітрі населених місць», зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 10.02.2020 року за № 156/34439 (далі по тексту - Наказ).

Відповідно до Наказу середньодобова гранично допустима концентрація азоту оксиду складає 0,04 мг/м3

А Азоту діоксид = 1/0,04 = 25

Коефіцієнт, що враховує територіальні соціально-екологічні особливості (Кт), залежить від чисельності мешканців населеного пункту, його народногосподарського значення і розраховується за формулою: Кт = Кнас * Кф.

Згідно листа Полтавського ЦГМ від 31.01.2022 № 9916-1-103/9916-03 середньорічна концентрація азоту діоксиду по м. Кременчук за 2021 рік становить 0,0385 мг/м3.

Кz Азоту діоксид = 1,0.

Враховуючи зафіксовані у акті перевірки порушення, позивачем у відповідності з Методикою розрахунку розмірів відшкодування збитків, які заподіяні державі в результаті наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря розраховано заподіяний державі матеріальний збиток на суму 116 259,00 грн.

Відповідно до частини 4 статті 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України.

Відповідно до статті 34 Закону України «Про охорону атмосферного повітря» шкода, завдана порушенням законодавства про охорону атмосферного повітря, підлягає відшкодуванню у порядку та розмірах, встановлених законом.

Згідно зі ст. 1166 Цивільного кодексу України заподіяна шкода відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Відповідно до статті 34 Закону України «Про охорону атмосферного повітря» шкода, завдана порушенням законодавства про охорону атмосферного повітря, підлягає відшкодуванню у порядку та розмірах, встановлених законом.

У своєму роз`ясненні від 27.06.2001р. №02-5/744 «Про деякі питання практики вирішення спорів, пов`язаних із застосуванням законодавства про охорону навколишнього природного середовища» Вищий арбітражний суд України роз`яснив, що відповідно до статті 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» шкода, заподіяна внаслідок порушення природоохоронного законодавства, підлягає компенсації, як правило, в повному обсязі (п.1.2).

Аналогічна позиція висвітлена в постановах Верховного суду по справам 910/5858/17, 910/15305/17.

Згідно з ч. 1 ст. 69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Економічні заходи забезпечення охорони навколишнього природного середовища, згідно зі статтею 41 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища", передбачають відшкодування в установленому порядку збитків, завданих порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища.

Відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства, за своєю правовою природою є відшкодуванням позадоговірної шкоди, тобто деліктною відповідальністю.

Загальне положення про цивільно-правову відповідальність за завдання позадоговірної шкоди втілено у статті 1166 Цивільного кодексу України (далі ЦК України), відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Суд зазначає, що в діях відповідача наявні всі елементи складу правопорушення, зокрема: протиправна поведінка відповідача полягає у здійсненні наднормових викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря, що підтверджується матеріалами перевірки; наявна сама шкода, яка правомірно розрахована відповідно до Методики розрахунку розмірів відшкодування збитків, які заподіяні державі в результаті наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря; причинний зв`язок, що виражений у заподіянні зазначеної шкоди саме протиправною поведінкою відповідача; вина відповідача, виражена у здійсненні наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря від стаціонарних джерел викиду.

Наразі збитки, заподіяні державі внаслідок порушення відповідачем природоохоронного законодавства останнім не відшкодовані. Доказів у спростування викладеного суду не надано.

Згідно із ч. 2-3 ст.13 ГПК України учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Відповідно до ч.1 ст.73 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

За приписами ч.1 ст. 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Статтею 76 ГПК України визначено, що належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 ГПК України обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

За приписами ч. 1 ст. 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Судом досліджено всі докази, наявні у матеріалах справи.

Допустимих доказів в спростування зазначеного чи будь-яких обґрунтованих заперечень по суті спору відповідач суду не надав.

Отже, з аналізу наведених норм права та поданих доказів суд дійшов висновку про те, що позовні вимоги щодо стягнення з відповідача 116 259,00 грн збитків за заподіяну державі шкоду, підтверджені документально та нормами матеріального права, відповідачем не спростовані, а тому підлягають задоволенню у повному обсязі.

Вирішуючи питання про розподіл судових витрат суд виходить із наступного.

У відповідності до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України судовий збір покладається на відповідача у розмірі 2 684,00 грн.

Керуючись статтями 129, 232-233, 236, 237-238, 240, 252 ГПК України, суд

ВИРІШИВ:

1. Позов задовольнити.

2. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Кременчуцька ТЕЦ" (вул.Свіштовська, б. 2, м. Кременчук, Полтавська область, 39600, ) збитки у розмірі 116 259,00 грн. на р/р UА0016706, ГУК у Полтавській області/тг м.Кременчук/24062100, - для зарахування надходжень по коду бюджетної класифікації 24062100 «Грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності», символ звітності 331 в установі банку - Казначейство України (ел.адм.подат.)

3. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Кременчуцька ТЕЦ" (вул.Свіштовська, б. 2, м. Кременчук, Полтавська область, 39600, ) на користь Державної екологічної інспекції Центрального округу (вул. Коцюбинського, 39, м.Полтава, 36039, , р/р UА0080293 в Державній казначейській службі України м. Київ) 2684,00 грн судового збору.

Видати наказ з набранням цим рішенням законної сили.

4. Рішення надіслати учасникам справи в порядку, встановленому статтею 242 ГПК України.

Рішення підписане 05.06.2023 року.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо у судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції (ст. 257 ГПК України).

Суддя О.В.Ківшик