СХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 травня 2023 року м. Харків Справа № 922/5139/21

Східний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючий суддя Фоміна В.О., суддя Крестьянінов О.О. , суддя Шевель О.В.

за участю секретаря судового засідання Дзюби А.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Східного апеляційного господарського суду апеляційну скаргу Фізичної особи-підприємця Сердюк Тетяни Миколаївни (вх. № 366 Х/2) на рішення Господарського суду Харківської області від 11.01.2023 у справі №922/5139/21, ухвалене у приміщенні Господарського суду Харківської області суддею Прохоровим С.А., повний текст рішення складено 19.01.2023,

за позовом Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради, м. Харків,

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - Управління освіти адміністрації Новобаварського району Харківської міської ради, м. Харків,

до Фізичної особи-підприємця Сердюк Тетяни Миколаївни, м. Харків,

про звільнення приміщення

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Господарського суду Харківської області від 11.01.2023 у справі №922/5139/21 позов задоволено повністю. Ухвалено виселити Фізичну особу-підприємця Сердюк Тетяну Миколаївну (ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) з займаних нежитлових приміщень площею 105,10 кв.м. за адресою: м. Харків, вул. Москалівська, 106 та передати орендоване приміщення Управлінню комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради (). Судові витрати покладено на відповідача. Стягнуто з Фізичної особи-підприємця Сердюк Тетяни Миколаївни (ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) на користь Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради () 2270,00 грн судового збору.

Вказане рішення суду першої інстанції з посиланням, зокрема, на ст. 11, ст. 759, 761, ч.1 ст. 763, ч.1, ст. 785 ЦК України, ч.1 ст. 283, ч. 6 ст. 283 ГК України, ст. 10, ч. 2 ст. 24, ст.27 Закону України «Про оренду державного та комунального майна», п. 4.13 Договору оренди від 30.07.2002 № 724 мотивоване тим, що відповідач безпідставно користується спірним об`єктом оренди. Орендовані приміщення, в порушення вищезазначених норм права, відповідачем позивачу повернуті не були. У ході судового розгляду відповідач не надав належних і допустимих доказів правомірності користування спірним майном, не навів обставин безпідставності вимог позивача щодо звільнення спірного об`єкта оренди.

Не погодившись з вказаним рішенням місцевого господарського суду, Фізична особа-підприємець Сердюк Тетяна Миколаївна звернулась до Східного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення Господарського суду Харківської області від 11.01.2023 у справі №922/5139/21 та прийняти нове, яким залишити позов Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради без розгляду. Також просить стягнути з Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради сплачений судовий збір за подання апеляційної скарги.

Апеляційна скарга мотивована суттєвими порушеннями судом першої інстанції норм процесуального права. Скаржник, посилаючись на пункт 3 ч. 3 ст. 277 ГПК України, зазначив, що справу було розглянуто за відсутності позивача та з недотримання судом першої інстанції вимог статей 120 ГПК України щодо належного повідомлення відповідача про дату, час і місце як підготовчого так і судового засідання. Також посилаючись на висновки Великої Палати Верховного Суду щодо застосування ст. 56 ГПК України (щодо самопредставництва), викладені в ухвалі від 08.06.2022 року у справі № 303/4297/20, апелянт зазначив, що позовна заява Управління від 23.12.2021 року № 11232/9-21 підписана особою, яка зазначила себе як представником Управління - Цуваревим О.Ф., проте вказаною особою не надано до суду: - документ на підтвердження наявності у нього трудових відносин з Управлінням на момент подання позовної заяви; - трудовий договір та/або посадову інструкцію, в якому (якій) визначений його обов`язок представляти інтереси Управління в суді за правилами самопредставництва з усіма або частиною прав, закріплених за позивачем в ГПК України. У зв`язку із чим, апелянт вказав, що судом першої інстанції було проігноровано порушення особою, що підписала позовну заяву, вимог частини 4 ст. 56 та частини 5 статті 164 ГПК України, що призвело до порушення судом вимог пункту 2 частини 1 статті 226 ГПК України, наслідком чого стало ухвалення незаконного і необґрунтованого судового рішення у справі. Посилаючись на ч. 1 ст. 278 ГПК України, апелянт просив залишити без розгляду позов Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради.

Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 20.03.2023, зокрема, відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Фізичної особи-підприємця Сердюк Тетяни Миколаївни (вх. № 366 Х/2) на рішення Господарського суду Харківської області від 11.01.2023 у справі №922/5139/21 та повідомлено учасників справи, що розгляд апеляційної скарги відбудеться 16 травня 2023 року о 10:30 годині у приміщенні Східного апеляційного господарського суду за адресою: 61058, місто Харків, пр. Незалежності, 13, 1-й поверх, в залі засідань №104.

16.05.2023 до суду апеляційної інстанції від представника відповідача, адвоката Рижкова І.П., надійшли додаткові пояснення у справі (вх. № 5509) та клопотання про долучення до матеріалів справи №922/5139/21 доказів направлення додаткових пояснень від 16.05.2023 позивачу (документ сформований в системі "Електронний суд" 16.05.2023).

Судове засідання Східного апеляційного господарського суду 16.05.2023 розпочалось за участю представника апелянта, який надав пояснення щодо обставин справи з урахуванням доводів та вимог апеляційної скарги. Представники інших учасників справи у судове засідання суду апеляційної інстанції не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.

Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 16.05.2023 оголошено перерву в судовому засіданні до "30" травня 2023 р. о 09:30 год. та повідомлено учасників справи, що судове засідання відбудеться у приміщенні Східного апеляційного господарського суду за адресою: 61058, м. Харків, пр. Незалежності, 13, 1-й поверх, зал №104.

Крім того, враховуючи пункт 10 частини третьої статті 2 та частину другу статті 114 ГПК України, з огляду на конкретні обставини цієї справи, з урахуванням її складності, комплексності правової кваліфікації відносин, з яких виник спір (без чого неможливо правильно розглянути апеляційну скаргу), судом застосовано принцип розумного строку тривалості провадження, про що було зазначено в ухвалі суду від 16.05.2023.

Судове засідання Східного апеляційного господарського суду 30.05.2023 розпочалось за участю представника відповідача, який просив апеляційну скаргу задовольнити, а оскаржуване рішення місцевого господарського суду скасувати та прийняти нове, яким залишити позов без розгляду.

Представник Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради в судове засідання 30.05.2023 не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи належним чином повідомлений, про що свідчить наявне в матеріалах справи рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення (т.2, а.с. 54).

Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - Управління освіти адміністрації Новобаварського району Харківської міської ради, в судове засідання 30.05.2023 не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи належним чином повідомлений, про що свідчить довідка про доставку електронного листа, яка сформована в програмі Діловодство спеціалізованого суду, з якої вбачається, що ухвала суду від 16.05.2023 доставлена 17.05.2023 до Електронного кабінету третьої особи, що відповідає приписам частин п`ятої та сьомої статті 6 ГПК України. Тому зазначений судовий акт вважається врученим учаснику справи відповідно до статті 242 названого Кодексу (т.2, а.с. 54).

Отже, під час розгляду даної справи судом апеляційної інстанції, у відповідності до приписів пункту 4 частини 5 статті 13 Господарського процесуального кодексу України, було створено умови для реалізації учасниками справи прав, передбачених цим Кодексом у межах строку, встановленого частиною 2 статті 273 цього Кодексу, проте позивач та третя особа не скористались своїм правом на участь у судовому засіданні.

Неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час та місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи (частина 12 статті 270 Господарського процесуального кодексу України).

Оскільки судом апеляційної інстанції створено всі необхідні умови для встановлення фактичних обставин справи та правильного застосування законодавства, вжито заходи для належного повідомлення учасників справи про час та місце розгляду справи, виходячи з того, що участь в засіданні суду (як і інші права, передбачені частиною першою статтею 42 Господарського процесуального кодексу України) є правом, а не обов`язком сторін, колегія суддів вважає за можливе розглянути справу за відсутності представника позивача та третьої особи.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення представника відповідача, з`ясувавши обставини справи та перевіривши їх доказами в межах встановлених статтею 269 Господарського процесуального кодексу України, колегія суддів Східного апеляційного господарського суду у відповідності до вимог статті 282 Господарського процесуального кодексу України зазначає про такі обставини.

Як встановлено судом першої інстанції та підтверджується матеріалами справи, 30.07.2002 між Управлінням комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради та Фізичною особою- підприємцем Сердюк Т.М. укладено договір оренди № 724 (далі - Договір) на нежитлові приміщення площею 109,68 кв.м. за адресою: м. Харків, вул. Жовтневої революції, 106 (наразі - вул. Москалівська) (т.1, а.с. 4-6).

Додатковою угодою від 01.01.2012 до договору оренди № 724 від 30.07.2002 даний договір викладено в новій редакції (т.1, .а.с. 9-12).

Так, відповідно до пункту 1.1. Договору (в редакції Додаткової угоди від 01.01.2012 до договору оренди № 724 від 30.07.2002) орендодавець передає, а орендар приймає в строкове платне користування нерухоме майно загальною площею 109,68 кв.м., яке належить до комунальної власності територіальної громади м. Харкові розташоване за адресою: м. Харків, вул. Жовтневої революції, 106 (наразі - вул. Москалівська) та знаходиться на балансі Управління освіти адміністрації Жовтневого району Харківської міської ради.

Пунктом 1.2 Договору визначено, що майно передається в оренду з метою розміщення магазину продовольчих товарів.

Додатковою угодою від 28.02.2014 до договору оренди № 724 від 30.07.2002 пункт 1.1 договору викладено в такій редакції: орендодавець передає, а орендар приймає в строкове платне користування нерухоме майно загальною площею 105,10 кв.м., яке належить до комунальної власності територіальної громади м. Харкова, розташоване за адресою: м. Харків, вул. Жовтневої революції, 106 та знаходиться на балансі Управління освіти адміністрації Жовтневого району Харківської міської ради (т.1, а.с. 8 зворотній бік).

Відповідно до п.7.1 Договору орендар має право відмовитися від цього Договору і вимагати повернення майна, що передається в оренду у разі потреби використання майна під особисті потреби орендодавця та балансоутримувача. У разі, якщо територіальна громада м. Харкова має намір використовувати зазначене майно для власних потреб, орендодавець письмово попереджає про це орендаря не пізніше ніж за три місяці до закінчення терміну договору.

Прийняття у орендне користування ФОП Сердюк Т.М. нерухомого майна, розташованого за адресою: м. Харків, вул. Жовтневої революції, 106, підтверджується актами прийому-передачі нежитлових приміщень (т.1, а.с. 6,12-13).

Управління освіти адміністрації Новобаварського району Харківської міської ради листом від 19.08.2019 № 01-28/1694-19 повідомило Управління комунального майна та приватизації про необхідність використання вищезазначеного приміщення для власних потреб (т.1, а.с. 17).

В подальшому Управління освіти адміністрації Новобаварського району Харківської міської ради листом від 10.09.2019 № 01-28/1902-19 додатково повідомило Управління комунального майна та приватизації про необхідність використання вищезазначеного приміщення для власних потреб (т.1, а.с. 18-19).

Позивачем було направлено відповідачу лист від 17.09.2019 № 9107 з повідомленням про непродовження терміну дії договору оренди №724 від 30.07.2002 у зв`язку з необхідністю використання приміщення для потреб територіальної громади м. Харкова (т.1, а.с. 14-16).

Управлінням проінформовано ФОП Сердюк Т.М. про те, що по закінченню терміну дії договору оренди - 28.12.2019 приміщення по вул. Москалівська, 106 загальною площею 105,1 кв.м. орендарю необхідно здати за актом приймання - передачі представнику Управління.

Позивач вказує, що відповідно до листа Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради від 03.04.2020 № 3476 в листі Управління до ФОП Сердюк Т.М. від 17.09.2019 № 9107 було допущено технічну описку в посиланні на номер листа від 28.08.2019 за № 01-28/1773-19 замість листа від 19.08.2019 за № 01-28/1694-19. Дана технічна описка не впливає на суть та зміст листа від 17.09.2019 № 9107.

Листом Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна від 16.12.2019 № 12822 було додатково повідомлено орендаря ФО-П Сердюк Т.М. що 28.12.2019 закінчується строк дії договору оренди №724 від 30.07.2002 року (т.1, а.с. 21).

05.11.2021 Управлінням комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради складено акт про здійсненну перевірку нежитлових приміщень за адресою: м. Харків, вул. Москалівська, 106, в якому зазначено, що вищезазначене приміщення ФО-П Сердюк Т.М. не звільнено та використовується під магазин.

Оскільки вищезазначені нежитлові приміщення не були звільнені та не передані Управлінню комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради, позивач звернувся у грудні 2021 до Господарського суду Харківської області з позовом до Фізичної особи-підприємця Сердюк Тетяни Миколаївни з вимогами про виселення останньої з займаних нежитлових приміщень площею 105,10 кв.м. за адресою: м. Харків, вул. Москалівська, 106 та передачі орендованого приміщення Управлінню комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради.

11.01.2023 місцевим господарським судом ухвалено оскаржуване рішення про задоволення позовних вимог з підстав зазначених вище у зазначеній постанові.

Апеляційний господарський суд, переглядаючи у апеляційному порядку судове рішення в межах доводів та вимог апеляційної скарги, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, зазначає наступне.

З приводу доводів скаржника щодо недотримання судом першої інстанції вимог статей 120 ГПК України щодо належного повідомлення відповідача про дату, час і місце як підготовчого так і судового засідання, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до частин першої - четвертої статті 13 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

За змістом ч. 1 статі 41 ГПК України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони та треті особи.

Учасники справи, зокрема, мають право брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом (п. 2 ч. 1 ст. 42 ГПК України).

Згідно зі статтею 181 ГПК України для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання. Дата і час підготовчого засідання призначаються суддею з урахуванням обставин справи і необхідності вчинення відповідних процесуальних дій. За результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу, зокрема, про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті (пункт 3 частини другої статті 185 ГПК України).

Частиною другою статті 120 ГПК України передбачено, що суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою.

З матеріалів справи вбачається, що ухвалою Господарського суду Харківської області від 04.01.2022 було прийнято позов до розгляду, відкрито провадження у справі №922/5139/21, призначено справу до розгляду в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання по справі на 26.01.2022.

Вказана ухвала суду першої інстанції про відкриття провадження у справі, разом із ухвалою повідомленням про дату та час підготовчого засіданні від 04.01.2022 (вих.№000087), були направлені на зареєстровану адресу Фізичної особи-підприємця Сердюк Тетяни Миколаївни згідно відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців. - м. Харків, пров. Керченський, 3А, 61019, однак поштове відправлення було повернуто відділенням поштового зв`язку до суду першої інстанції з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою» (т.1, а.с. 44-49).

18.01.2022 до суду першої інстанції від ФОП Сердюк Т.М. надійшло клопотання (вх.№ 1070) про відкладення підготовчого судового засідання з підстав перебування відповідача у період з 16.01.2022 по 27.01.2022 за межами країни. До поданого клопотання додано докази на підтвердження вказаних обставин (т.1, а.с. 60-62).

В підготовчому судовому засіданні 26.01.2022 протокольною ухвалою суду вирішено відкласти розгляд справи на 21.02.2022.

Судом першої інстанції направлено ухвалу повідомлення від 26.01.2022 про дату наступного підготовчого судового засідання на ту ж саму зареєстровану адресу ФОП Сердюк Т.М. (вих.№002137), яка була вручена відповідачу 31.01.2022, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення, яке повернулось на адресу суду першої інстанції (т.1, а.с. 70).

18.02.2022 до суду першої інстанції від ФОП Сердюк Т.М. надійшло клопотання (вх.№ 3994) про відкладення підготовчого судового засідання та продовження строку підготовчого провадження з підстав перебування відповідача з 18.02.2022 на лікарняному (т.1, а.с. 72).

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 21.02.2022 продовжено строк проведення підготовчого провадження на 30 днів до "03" квітня 2022 р.

Протокольною ухвалою суду від 21.02.2022 було задоволено клопотання відповідача та відкладено розгляд справи на 14.03.2022.

В подальшому під час розгляду справи судом першої інстанції решта судової кореспонденції (зокрема, ухвали суду від 21.02.20222, від 14.06.2022, від 25.07.2022 про повідомлення дати наступних підготовчих засідань, від 17.08.2022 про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті, від 12.09.2022, від 29.09.2022, від 16.11.2022, від 14.12.2022 про повідомлення дати наступних судових засідань) надіслана за тією ж зареєстрованою адресою відповідача, однак поштові відправлення були повернуті відділенням поштового зв`язку з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою» (т.1, а.с. 85-88, 97-100, 142-145, 150-153, 159-167, 185-186, 201-203).

11.01.2023 суд першої інстанції, посилаючись на ч.9 ст. 165, ч. 1, ст. 202 ГПК України, вирішив розглядати справу за наявними в ній матеріалами і документами за відсутністю відповідача та ухвалив оскаржуване рішення.

Так частиною 1 статті 202 ГПК України передбачено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Частиною 3 ст. 205 ГПК України передбачено, що якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі: 1) неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки; 2) повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника) незалежно від причин неявки; 3) неявки представника в судове засідання, якщо в судове засідання з`явилася особа, яку він представляє, або інший її представник; 4) неявки в судове засідання учасника справи, якщо з`явився його представник, крім випадків, коли суд визнав явку учасника справи обов`язковою.

Відповідно до ч.3 ст. 120 ГПК України виклики і повідомлення здійснюються шляхом вручення ухвали в порядку, передбаченому цим Кодексом для вручення судових рішень.

Відповідно до ч. 6 ст. 242 ГПК України днем вручення судового рішення, зокрема, є: день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення (п. 3); день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду (п.4); день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, яка зареєстрована у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси (п.5).

На підставі викладеного вище, колегія суддів зазначає, що оскільки всі ухвали суду першої інстанції про призначення підготовчих судових засідань та судових засідань з розгляду справи по суті направлялись судом на зареєстровану адресу відповідача згідно відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців, та майже всі не були вручені відповідачу та повернуті на адресу суду з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою», зазначені ухвали є такими, що вручені належним чином згідно вимог до ч. 6 ст. 242 ГПК України.

При цьому відповідач отримав ухвалу суду від 26.01.2022 про призначення підготовчого судового засідання на 21.02.2022, яка була надіслана на ту ж саму адресу, що й решта ухвал.

Про обізнаність відповідача про наявність провадження в межах справи №922/5139/21 також свідчить неодноразове надходження до суду першої інстанції клопотань (18.01.2022, 18.02.2022, 26.07.2022 та 08.08.2022) про відкладення розгляду справи, в яких також зазначено відповідачем самостійно власну адресу: м. Харків, пров. Керченський, 3А (т.1, а.с. 109-116, 117-122). При цьому відповідач у вказаних клопотаннях не повідомив суд першої інстанції про зміну свого місцезнаходження чи місця проживання під час розгляду справи.

З урахуванням вищенаведеного, колегія суддів дійшла висновку про дотримання місцевим господарським судом вимог ГПК України щодо належного повідомлення відповідача по справі про дату та час судових засідань та відхиляє протилежні доводи скаржника як необґрунтовані та такі, що спростовуються матеріалами справи.

З приводу доводів апеляційної скарги стосовно порушення судом першої інстанції вимог частини 4 ст. 56, частини 5 статті 164 ГПК України та наявності підстав для залишення позовної заяви без розгляду згідно вимог п.2 ч. 1 ст. 226 ГПК України, колегія суддів зазначає наступне.

Частиною 5 ст. 164 ГПК України встановлено, що до позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Частиною 1 ст. 56 ГПК України встановлено, що сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь в судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

У частині 1 статті 58 цього Кодексу унормовано, що представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Відповідно до частин 1, 3, 4 статті 60 ГПК України повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені такими документами: 1) довіреністю фізичної або юридичної особи; 2) свідоцтвом про народження дитини або рішенням про призначення опікуном, піклувальником чи охоронцем спадкового майна. Довіреність від імені юридичної особи видається за підписом (електронним підписом) посадової особи, уповноваженої на це законом, установчими документами.

Повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність".

Підпунктом 11 пункту 16-1 розділу XV «Перехідні положення» Конституції України встановлено, що представництво відповідно до пункту 3 частини першої статті 131-1 та статті 131-2 цієї Конституції виключно прокурорами або адвокатами у Верховному Суді та судах касаційної інстанції здійснюється з 1 січня 2017 року; у судах апеляційної інстанції - з 1 січня 2018 року; у судах першої інстанції - з 1 січня 2019 року. Представництво органів державної влади та органів місцевого самоврядування в судах виключно прокурорами або адвокатами здійснюється з 1 січня 2020 року.

З урахуванням положень Конституції України, з 01.01.2020 представництво органів державної влади та органів місцевого самоврядування в судах здійснюється виключно прокурорами або адвокатами. Питання самопредставництва не закріплені у нормах Конституції України, але ці питання регламентовані положеннями відповідних кодексів.

29.12.2019 набрав чинності Закон України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо розширення можливостей самопредставництва в суді органів державної влади, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, інших юридичних осіб незалежно від порядку їх створення" від 18.12.2019 N 390-IX.

Частину третю, четверту статті 56 ГПК України, в редакції Закону від 18.12.2019 N 390-IX, викладено у наступній редакції: юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника. Держава, Автономна Республіка Крим, територіальна громада беруть участь у справі через відповідний орган державної влади, орган влади Автономної Республіки Крим, орган місцевого самоврядування відповідно до його компетенції, від імені якого діє його керівник, інша уповноважена особа відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування), або через представника.

Отже, для визнання особи такою, що діє в порядку самопредставництва органу місцевого самоврядування, необхідно, щоб у відповідному законі, статуті, положенні чи трудовому договорі (контракті) було чітко визначене її право діяти від імені такої юридичної особи (органу місцевого самоврядування) без додаткового уповноваження (довіреності) (подібні висновки наведені в постанові Верховного Суду від 29 березня 2023 року у cправі № 913/720/20).

За висновками Великої Палати Верховного Суду, викладеними в ухвалі від 08.06.2022 року у справі № 303/4297/20, починаючи з 29 грудня 2019 року, самопредставництво юридичної особи допускає можливість вчинення у суді процесуальних дій від її імені не тільки керівником або членом виконавчого органу, але й будь-якою іншою особою, уповноваженою на такі дії за законом, статутом, положенням або трудовим договором (контрактом). Тому можливість участі у справі за правилами самопредставництва юридичної особи того, хто не є її керівником або членом її виконавчого органу, слід підтверджувати або приписом відповідного закону, або приписом статуту чи положення цієї особи, або умовами трудового договору (контракту), зокрема посадовою інструкцією (у разі, якщо такого договору у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника). Якщо інше не передбачено саме цими документами, уповноважений діяти у суді за правилами самопредставництва юридичної особи, має всі права відповідного учасника справи. Зазначене не виключає можливості додаткового подання до суду довіреності юридичної особи, проте самостійно вона не підтверджує повноваження діяти за правилами самопредставництва.

Згідно з пояснювальною запискою до законопроєкту № 2261 «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо розширення можливостей самопредставництва органів державної влади, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, інших юридичних осіб незалежно від порядку їх створення в суді» від 15 жовтня 2019 року, який 18 грудня 2019 року ухвалили як Закон № 390-IX, право юридичної особи на особисте представництво у судах штатними працівниками скасувала реформа трьох процесуальних законів 2017 року, що негативно вплинуло на можливість юридичної особи здійснювати самопредставництво. Крім того, у кримінальному процесі збереглася можливість реалізації права на самопредставництво юридичної особи її працівником (частина друга статті 58 Кримінального процесуального кодексу України). Тому, ухвалюючи Закон № 390-IX, парламент поширив інститут самопредставництва юридичної особи в суді не тільки на її керівника або члена виконавчого органу, як це було, починаючи з 15 грудня 2017 року, але й на будь-яку іншу особу, уповноважену на це за законом, статутом, положенням або трудовим договором (контрактом).

Отже, з 29 грудня 2019 року самопредставництво юридичної особи, органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування (в адміністративному судочинстві - також суб`єкта владних повноважень, який не є юридичною особою) у цивільному, господарському й адміністративному судочинствах можуть здійснювати будь-які фізичні особи, уповноважені на це саме відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту). У разі, якщо такого договору (контракту) у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника (наприклад, є посилання на посадову інструкцію), то поряд із підтвердженням наявності трудових відносин, такий працівник подає відповідний документ юридичної особи (зокрема, посадову інструкцію), у якому визначений його обов`язок представляти інтереси цієї особи в суді (діяти за правилами її самопредставництва), а за наявності - також обмеження відповідних повноважень.

Перевіривши матеріали справи, апеляційним господарським судом встановлено, що Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради звернулось до Господарського суду Харківської області з позовом в межах вказаної справи 28 грудня 2021 року, тобто після набрання чинності Законом № 390-IX.

Отже діяти від імені Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської у цій справі можуть представники: - адвокат, або в порядку самопредставництва - керівник чи інша уповноважена особа відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту), повноваження якої на самопредставництво мають підтверджуватись відповідними документами, з яких вбачається належність такої особи до керівника або суб`єкта, якому надано право на самопредставництво положеннями закону, або статутом, положенням, трудовим договором (контрактом).

Позовну заяву Управління подано за підписом представника О.Ф. Цуварева, яким додано до позову на підтвердження повноважень відомості з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, згідно яких О.Ф. Цуварев уповноважений вчиняти дії від імені юридичної особи, у тому числі підписувати договори тощо, вказана особа діє в порядку сомопредставництва з усіма правами, наданими учасникам справи відповідно законів, з правом підписання документів, засвідчення копій (т.1, а.с. 26-28).

Разом з тим представником позивача не надано до суду першої інстанції доказів наявності трудових відносин із Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради на момент подання позовної заяви, як і доказів на підтверджень того, що коло трудових (посадових) обов`язків О.Ф. Цуварева охоплює можливість діяти від імені позивача у суді за правилами самопредставництва (трудового договору (контракту), посадової інструкції, положення).

Отже, в супереч ч. 5 ст. 164 ГПК України та ч. 4 ст. 56 ГПК України, представником позивача не надано до суду першої інстанції належних доказів на підтвердження наявності наданих йому повноважень діяти в порядку самопредставництва від імені Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту).

При цьому в даному випадку апеляційний господарський суд враховує правову позицію Великої Палати Верховного Суду, викладену у зазначеній вище в ухвалі від 08.06.2022 року у справі № 303/4297/20, про те, що наявність або відсутність у ЄДР даних про такого працівника, який поряд із керівником має право вчиняти дії від імені юридичної особи, не впливає на обов`язок останньої підтвердити повноваження цього працівника діяти у судовому процесі на підставі закону, статуту, положення, трудового договору (контракту), зокрема обсяг цих повноважень.

На підставі вищевикладеного, колегія судів дійшла висновків, що є цілком обґрунтованими доводи скаржника про те, що позовна заява в межах вказаної справи підписана особою, яка не має право її підписувати.

Пунктом 2 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України, передбачено, що господарський суд залишає позов без розгляду якщо позовну заяву не підписано або підписано особою, яка не має право її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду господарським судом справи без прийняття рішення суду у зв`язку з виявленням обставин, які перешкоджають розглядові справи, але можуть бути усунуті в майбутньому.

Згідно з ч.ч.1-3 ст.13 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Аналогічна норма міститься у ч.1 ст.74 ГПК України.

Частиною 1 ст.73 ГПК України визначено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Приписами ст. ст. 76, 77 Господарського процесуального кодексу України визначено, що належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Обов`язок із доказування слід розуміти як закріплену в процесуальному та матеріальному законодавстві міру належної поведінки особи, що бере участь у судовому процесі, із збирання та надання доказів для підтвердження свого суб`єктивного права, що має за мету усунення невизначеності, яка виникає в правовідносинах у разі неможливості достовірно з`ясувати обставини, які мають значення для справи.

Статтею 236 ГПК України передбачено, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню господарського судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Приймаючи до уваги наведене та враховуючи наявні у матеріалах справи докази, колегія суддів зазначає, що господарським судом першої інстанції було помилково розглянуто справу по суті та прийнято відповідне рішення, в той час як позов підлягав залишенню без розгляду згідно вимог п.2 ч.1 ст.226 ГПК України, оскільки позовну заяву підписано особою, повноваження якої на це не підтверджено належними та допустимими доказами.

Відповідно до ч. 1 ст. 278 ГПК України судове рішення першої інстанції, яким закінчено розгляд справи, підлягає скасуванню повністю або частково в апеляційному порядку із залишенням позову без розгляду або закриттям провадження у справі у відповідній частині з підстав, передбачених статтями 226 та 231 цього Кодексу.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 275 ГПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати судове рішення повністю або частково і у відповідній частині закрити провадження у справі повністю або частково або залишити позовну заяву без розгляду повністю або частково.

За таких обставин, колегія суддів зазначає, що оскільки місцевим господарським судом під час розгляду даної справи та ухваленні оскаржуваного рішення було не дотримано норм процесуального права, рішення Господарського суду Харківської області від 11.01.2023 у справі №922/5139/21 підлягає скасуванню, позов Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради підлягає залишенню без розгляду, у зв`язку із чим апеляційна скарга відповідача підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 269, 270, ст. 275, ст. 278, ст. 282 Господарського процесуального кодексу України, колегія суддів Східного апеляційного господарського суду,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Фізичної особи-підприємця Сердюк Тетяни Миколаївни задовольнити.

Рішення Господарського суду Харківської області від 11.01.2023 у справі №922/5139/21 скасувати.

Позов Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради залишити без розгляду.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття. Порядок і строки оскарження передбачені ст.ст. 286-289 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст постанови складено 08.06.2023.

Головуючий суддя В.О. Фоміна

Суддя О.О. Крестьянінов

Суддя О.В. Шевель