РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16.05.2023м. ХарківСправа № 922/609/23

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Ольшанченка В.І.

при секретарі судового засідання Красовському В.С.

розглянувши в порядку загального позовного провадження справу

за позовом керівника Шевченківської окружної прокуратури міста Харкова (61072, м. Харків, вул. Тобольська, 55А) в інтересах держави, в особі Харківської міської ради (61003, м. Харків, майдан Конституції, 7)
до Харківської організації Національної спілки художників України (61002, м. Харків, вул. Дарвіна, 11) 3-я особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача - Національна спілка художників України (04053, м. Київ, вул. Артема, 1-5)
простягнення 396815,21 грн,
за участю представників:

прокурора - Клейн Л.В.;

позивача - Жилка С.Є.;

відповідача - адв. Таш`яна В.І.;

третьої особи - не з`явився;

ВСТАНОВИВ:

Керівник Шевченківської окружної прокуратури міста Харкова (прокурор) в інтересах держави, в особі Харківської міської ради (позивач) надав Господарському суду Харківської області позовну заяву до Харківської організації Національної спілки художників України (відповідач), в якій просить стягнути з Харківської організації Національної спілки художників України (, адреса: 61002, м. Харків, вул. Дарвіна, 11) на користь Харківської міської ради (майдан Конституції, 7 місто Харків, 61003, , отримувач УК м. Харкові, банк отримувача казначейство України (ЕАП), код отримувача (ЄДРПОУ) 37999649, код класифікації доходів бюджету 24062200, номер рахунку (ІВАN) UА0020002) кошти у сумі 396815,21 грн.

Також прокурор просить стягнути з відповідача судовий збір на користь Харківської обласної прокуратури за такими реквізитами: , банк отримувач: Державна казначейська служба України м. Київ, рахунок UА0007171, код класифікації видатків бюджету - 0901010.

Свої позовні вимоги прокурор обґрунтовує безпідставним збереженням відповідачем коштів за використання земельної ділянки, оскільки відповідач з 01.08.2020 по 31.12.2021 використовувало земельну ділянку з кадастровим номером :04:015:0010 площею 0,1582 га для експлуатації та обслуговування нежитлової будівлі літ. "А-2" по вул. Культури, 9-А у м. Харкові без виникнення права власності/користування земельною ділянкою та без державної реєстрації цих прав у відповідності до ст. 125, 126 Земельного кодексу України на неї, а також без сплати коштів за землю в передбаченому законодавством розмірі.

У позовній заяві прокурор вказав, що внаслідок використання відповідачем вищевказаної земельної ділянки без укладення договору оренди землі, територіальна громада міста Харкова, в особі Харківської міської ради, позбавлена можливості отримати дохід у такому розмірі від здачі земельної ділянки в оренду, чим порушені охоронювані законом права та інтереси Харківської міської ради щодо неодержаних грошових коштів у розмірі орендної плати за землю.

Також прокурор зазначив, що факт протиправного та безоплатного використання земель комунальної власності порушує інтереси держави, в особі Харківської міської ради, як їх власника щодо реалізації передбаченого ч. 1 ст. 319 ЦК України права вільно, у встановленому законом порядку, розпоряджатися ними через уповноважений орган місцевого самоврядування.

Проте, як вказав прокурор уповноважений орган - Харківська міська рада не вживає відповідних заходів у судовому порядку та не здійснює захист порушених законних економічних (матеріальних) інтересів місцевого самоврядування, територіальної громади міста та як наслідок й інтересів держави в цілому, то у прокурора виникли правові підстави, передбачені положеннями статті 131-1 Конституції України, статті 23 Закону України "Про прокуратуру" для представництва інтересів держави в суді.

13 грудня 2022 року Шевченківською окружною прокуратурою міста Харкова направлено на адресу Харківської міської ради листа за №55-103-3503вих-22 щодо виявлених порушень при користуванні відповідачем вищевказаною земельною ділянкою та повідомлено про те, що буде подано позов до господарського суду.

06.01.2023 Департаментом земельних відносин Харківської міської ради на вищевказаний Шевченківської окружної прокуратури міста Харкова надано відповідь за №94/0/225-23 від 06.01.2023 про те, що ним направлено 17.11.2022 вих.№3031/0/225-22 розрахунок суми безпідставно збережених Харківською організацією Національної спілки художників України коштів за використання земельної ділянки з кадастровим номером :04:015:0010 та у разі подання позову до суду буде направлено свого повноважного представника.

Ухвалою від 27.02.2023 Господарський суд Харківської області позовну заяву прийняв до розгляду та відкрив провадження у справі за правилами загального позовного провадження.

Також, вказаною ухвалою суду підготовче засідання призначив на 21.03.2023 о 14:00 год, про що повідомив учасників справи.

16.03.2023 прокурор надав письмові уточнення позовних вимог щодо правової природи коштів, що підлягають стягненню з Харківської організації Національної спілки художників України.

17.03.2023 відповідач через систему "Електронний суд" надав клопотання про відкладення підготовчого засідання на іншу дату.

Протокольними ухвалами від 21.03.2023 суд: прийняв до розгляду письмові уточнення позовних вимог щодо правової природи коштів, що підлягають стягненню з Харківської організації Національної спілки художників України, в наданій редакції; відхилив клопотання відповідача про відкладення підготовчого засідання та відклав підготовче засідання на 04.04.2023 о 14:00 год, про що повідомив учасників справи.

03.04.2023 прокурор надав письмові пояснення з окремих питань, які виникли у суду.

04.04.2023 відповідач надав відзив, в якому проти позову заперечував та просив у його задоволенні відмовити, а також просив поновити йому строк на подання відзиву та прийняти відзив до розгляду. Відповідач зазначив про те, що прокурором при поданні цього позову до суду не враховано здійснення відповідачем платежів у період з 01.03.2021 по 28.01.2022 у сумі 81493,08 грн; відповідач вживав усіх необхідних заходів для оформлення права власності на земельну ділянку у зв`язку із набуттям права на нерухоме майно.

Протокольними ухвалами від 04.04.2023 суд: задовольнив клопотання відповідача про поновлення строку на подання відзиву на позов та прийняв відзив до розгляду; відклав підготовче засідання на 18.04.2023 о 14:00 год.

Ухвалою від 04.04.2023 Господарський суд Харківської області викликав сторін у судове засідання для участі в розгляді справи на 18.04.2023 о 14:00 год.

06.04.2023 прокурор надав відповідь на відзив, в якій відхилив доводи, викладені відповідачем у відзиві, та просив позов задовольнити повністю.

Протокольними ухвалами від 18.04.2023 суд: прийняв відповідь на відзив прокурора до розгляду; закрив підготовче провадження та призначив справу до судового розгляду по суті на 01.05.2023 о 15:30 год, про що повідомив учасників справи.

26.04.2023 через систему "Електронний суд" Національна спілка художників України надала клопотання про залучення третьої особи, в якому просила залучити її до участі у розгляді справи в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача та відкласти судове засідання для надання Національній спілці художників України строку для підготовки пояснень.

28.04.2023 відповідач надав клопотання про відкладення розгляду справи для підготовки письмових пояснень.

Протокольними ухвалами від 01.05.2023 суд: задовольнив клопотання Національної спілки художників України про залучення третьої особи, залучив вказану особу в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача; зобов`язав прокурора направити позов з додатками третій особі, докази чого надати до суду; відхилив клопотання відповідача про відкладення розгляду справи для підготовки письмових пояснень, оскільки така підстава не передбачена ГПК України; оголосив перерву у судовому засіданні до 15.05.2023 о 14:30 год, про що повідомив учасників справи.

05.05.2023 прокурор надав докази надіслання позову з додатками третій особі у справі.

11.05.2023 через систему "Електронний суд" третя особа Національна спілка художників України надала письмові пояснення третьої особи щодо позову, в яких просила прийняти ці пояснення до розгляду та прийняти експертний висновок від 23.07.2018, наданий ДП "Державний науково-дослідний інститут автоматизованих систем будівництва" у якості належного доказу у справі.

11.05.2023 прокурор надав письмові пояснення з окремого питання, яке виникло у суду.

11.05.2023 відповідач надав контррозрахунок, в якому погодився із застосуванням при нарахуванні суми безпідставно збережених коштів за користування земельної ділянки, що знаходиться за адресою: м. Харків, вул. Культури, 9 А, ставки річної орендної плати у розмірі 4%.

12.05.2023 через систему "Електронний суд" третя особа Національна спілка художників України надала клопотання про закриття провадження у справі, в якому третя особа просить провадження у справі закрити, так як цей спір не підлягає вирішенню в господарських судах.

У судовому засіданні 15.05.2023 суд оголосив перерву до 16.05.2023 о 16:00 год.

Прокурор у судовому засіданні 16.05.2023 позовні вимоги підтримував та просив суд їх задовольнити.

Представник позивача у судовому засіданні 16.05.2023 позов підтримав частково, оскільки на земельній ділянці знаходяться виробничі приміщення, що дозволяє віднести земельну ділянку до земель промисловості, до якої має бути застосована ставка за оренду землі у розмірі 4%. Також, погодився з обґрунтованістю та вірністю контррозрахунку відповідача.

Представник відповідача в судовому засіданні 16.05.2023 проти позовних вимог заперечував, проте під час розгляду справи надав контррозрахунок, в якому він погоджується із застосуванням ставки річної орендної плати у розмірі 4%.

Представник третьої особи у судове засідання 16.05.2023 не з`явився.

В судовому засіданні 16.05.2023 за результатами розгляду справи по суті суд оголосив вступну та резолютивну частини рішення.

Дослідивши матеріали справи та вислухавши пояснення представників учасників справи, суд встановив наступне.

Згідно з інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно нежитлова будівля літ. "А-2" загальною площею 690,7 кв м, яка знаходиться за адресою: м. Харків, вул. Культури, 9-А належить на праві власності Національній спілці художників України на підставі: наказу Фонду державного майна України від 11.03.2001 №376; акту приймання-передачі від 20.03.2001 та свідоцтва про право власності виданого 20.03.2001 Фондом державного майна України.

Право оперативного управління нежитловою будівлею літ. "А-2" зареєстроване за Харківською організацією національної спілки художників України на підставі наказу від 28.03.2001 №12, виданого Національною спілкою художників України, та акту прийому-передачі нерухомого майна б/н від 28.03.2001 (рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень індексний номер 32599405 від 28.11.2016).

Пунктом 1.38 додатку 2 до рішення сесії Харківської міської ради від 23.12.2005 №256/05 "Про надання згоди на розробку проектів відведення земельних ділянок юридичним та фізичним для експлуатації та обслуговування будівель і споруд" Харківській організації Національної спілки художників України надано дозвіл на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки площею, орієнтовно 0,1580 га для експлуатації та обслуговування скульптурно-художніх майстерень по вул. Культури, 9-А в м. Харкові (Шевченківський район).

Відповідно до витягу з Державного земельного кадастру про земельну ділянку №НВ-021 від 26.08.2021 земельна ділянка площею 0,1582 га з кадастровим номером :04:015:0010 по вул. Культури, 9-А у м. Харкові знаходиться у комунальній власності. Категорія земель - землі житлової та громадської забудови; вид використання - для експлуатації та обслуговування скульптурно-художніх майстерень. Державна реєстрація вказаної земельної ділянки здійснена 22.07.2020.

Отже, земельна ділянка з кадастровим номером :04:015:0010, що знаходиться за адресою: м. Харків вул. Культури, 9-А, сформована як об`єкт цивільних прав 22.07.2020, тобто з моменту присвоєння їй кадастрового номеру та реєстрації в Державному земельному кадастрі, що погоджується з правовою позицією Верховного Суду, викладеною в постановах від 29.01.2019 у справах №922/3780/17 та №922/536/18, від 11.02.2019 у справі №922/391/18, від 12.04.2019 у справі №922/981/18, від 29.05.2020 у справі №922/2843/19.

Право комунальної власності на земельну ділянку площею 0,1582 га з кадастровим номером :04:015:0010 площею 0,1582 по вул. Культури, 9-А в м. Харкові зареєстровано за Харківською міською радою 27.08.2021 за номером 60033474, про що свідчить інформація з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єктів нерухомого майна №317459248 від 12.12.2022.

Враховуючи відсутність зареєстрованих за будь-якими юридичними або фізичними особами прав на земельну ділянку площею 0,1582 по вул. Культури, 9-А в м. Харкові з кадастровим номером :04:015:0010 та з урахуванням статей 12, 80, 83 Земельного кодексу України вказана земельна ділянка перебуває у власності Харківської міської ради, що також підтверджується витягом з Державного земельного кадастру про земельну ділянку №НВ-021 від 26.08.2021.

Відповідно до листа Головного управління ДПС у Харківській області №670/5/20-40-04-02-13 від 20.01.2023, згідно з наданими податковими деклараціями з плати за землю, Харківська організація Національна спілка художників обліковується користувачем земельної ділянки з кадастровим номером :04:015:0010 площею 0,1582 по вул. Культури, 9-А в м. Харкові. Вказана організація у 2020 році земельний податок не сплачувала. Загальна сума надходжень земельного податку з юридичних осіб за земельну ділянку вказаного суб`єкта господарювання становить за період з 01.01.2021 по 28.02.2022 - 81493,08 грн.

Рішенням Харківської міської ради від 17.10.2018 за №1247/18 (з подальшими змінами та доповненнями) затверджено Порядок добровільного відшкодування безпідставно збережених коштів за використання земель комунальної власності на території м. Харкова з порушенням вимог законодавства.

Зокрема вказаним порядком передбачено, що самоврядний контроль за використанням земель комунальної форми власності територіальної громади міста Харкова здійснює Харківська міська рада, в особі Департаменту територіального контролю та земельних відносин Харківської міської ради.

У межах здійснення заходів самоврядного контролю за використанням земель комунальної власності м. Харкова Департамент територіального контролю та земельних відносин Харківської міської ради проводить обстеження будь-яких земельних ділянок комунальної власності м. Харкова.

Як убачається з матеріалів справи, Департаментом земельних відносин Харківської міської ради здійснено обстеження земельної ділянки загальною площею 0,1582 кв м з кадастровим номером :04:015:0010, що знаходиться за адресою: м. Харків, вул. Культури, 9-А.

Обстеженням на місцевості встановлено, що на сформованій ділянці площею 0,1582 кв м з кадастровим номером :04:015:0010, що знаходиться за адресою: м. Харків, вул. Культури, 9-А, розташована нежитлова будівля літ. "А-2", право власності на яку зареєстровано за Національною спілкою художників України.

За результатами обстеження складено акт обстеження земельної ділянки за адресою: м. Харків, вул. Культури, 9-А з кадастровим номером :04:015:0010 від 14.11.2022.

Як зазначає прокурор, відповідач, набувши право власності на об`єкт нерухомого майна, розташований на земельній ділянці комунальної форми власності, у встановленому законодавством порядку не оформив належним чином речового права на вказану земельну ділянку, внаслідок чого зберіг за рахунок Харківської міської ради, як власника земельної ділянки за вказаною адресою майно, а саме грошові кошти у розмірі орендної плати.

Такі обставини, на думку прокурора, свідчать про порушення інтересів держави і є підставою для їх захисту у судовому порядку.

Надаючи правову кваліфікацію викладеним обставинам справи, з урахуванням фактичних та правових підстав позовних вимог, суд виходить з наступного.

Відповідно до ст. 80 Земельного кодексу України суб`єктами права на землі комунальної власності є територіальні громади, які реалізують це право безпосередньо або через органи місцевого самоврядування.

Згідно зі ст. 122, 123, 124 ЗК України міські ради передають земельні ділянки у власність або користування із земель комунальної власності відповідних територіальних громад для всіх потреб. Надання земельних ділянок державної або комунальної власності у користування здійснюється на підставі рішень органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування. Передача в оренду земельних ділянок, що перебувають у державній або комунальній власності здійснюється на підставі рішення відповідного органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування згідно з їх повноваженнями, визначеними статтею 122 цього Кодексу, шляхом укладення договору оренди земельної ділянки чи договору купівлі продажу права оренди земельної ділянки.

В силу ст. 206 ЗК України використання землі в Україні є платним. Об`єктом плати за землю є земельна ділянка. Плата за землю справляється відповідно до закону.

Плата за землю обов`язковий платіж у складі податку на майно, що справляється у формі земельного податку та орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності (пп. 14.1.147 п. 14.1 ст. 14 Податкового кодексу України).

Земельним податком є обов`язковий платіж, що справляється з власників земельних ділянок та земельних часток (паїв), а також постійних землекористувачів, а орендною платою за земельні ділянки державної і комунальної власності - обов`язковий платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою (пп. 14.1.72, 14.1.136 п. 14.1 ст. 14 Податкового кодексу України).

Частиною 1 статті 93 та статтею 125 ЗК України передбачено, що право оренди земельної ділянки - це засноване на договорі строкове платне володіння і користування земельною ділянкою, необхідною орендареві для провадження підприємницької та іншої діяльності. Право оренди земельної ділянки виникає з моменту державної реєстрації цього права.

Землекористувачі зобов`язані своєчасно сплачувати орендну плату (пункт "в" частини 1 статті 96 ЗК України).

З наведеного вбачається, що чинним законодавством розмежовано поняття "земельний податок" і "орендна плата за земельні ділянки державної і комунальної власності".

Оскільки відповідач не є власником або постійним землекористувачем спірної земельної ділянки, а тому не є суб`єктом плати за землю у формі земельного податку, при цьому, єдино можливою формою здійснення плати за землю для нього як землекористувача є орендна плата (підпункт 14.1.72 пункту 14.1 статті 14 ПК України).

Відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно від 12.12.2022 №317459278право власності на нежитлову будівлю літ. "А-2" загальною площею 690,7 кв м, що розташована за адресою: м. Харків, вул. Культури, 9-А, з 03.11.2016 зареєстровано за третьою особою Національною спілкою художників України () на підставі наказу Фонду державного майна України від 11.03.2001 №376 та акту приймання-передачі від 20.03.2001.

За цією з інформацією право оперативного управління на вказану вище нежитлову будівлю з 28.11.2016 зареєстровано за відповідачем Харківською організацією Національної спілки художників України () на підставі акту прийому-передачі нерухомого майна від 28.03.2001 між Національною спілкою художників України та Харківською організацією Національної спілки художників України, наказу Національної спілки художників України від 28.03.2001 №12.

Згідно з інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно від 12.12.2022 №317459248 право комунальної власності земельної ділянки (кадастровий номер :04:015:0010) площею 0,1582 га за адресою: вул. Культури, 9-А, м. Харків з 25.08.2021 зареєстровано за Харківською міською радою () на підставі Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо розмежування земель державної та комунальної власності» від 06.09.2012 №5245-VI.

Перехід прав на земельну ділянку, пов`язаний з переходом права на будинок, будівлю або споруду, регламентується Земельним кодексом України.

Згідно з ч. 1 ст. 120 ЗК України у разі набуття права власності на жилий будинок, будівлю або споруду, що перебувають у власності, користуванні іншої особи, припиняється право власності, право користування земельною ділянкою, на якій розташовані ці об`єкти. До особи, яка набула право власності на жилий будинок, будівлю або споруду, розміщені на земельній ділянці, що перебуває у власності іншої особи, переходить право власності на земельну ділянку або її частину, на якій вони розміщені, без зміни її цільового призначення.

Якщо жилий будинок, будівля або споруда розміщені на земельній ділянці, що перебуває у користуванні, то в разі набуття права власності на ці об`єкти до набувача переходить право користування земельною ділянкою, на якій вони розміщені, на тих самих умовах і в тому ж обсязі, що були у попереднього землекористувача (ч. 2 ст. 120 ЗК України).

Зазначені норми закріплюють загальний принцип цілісності об`єкта нерухомості із земельною ділянкою, на якій цей об`єкт розташований. За цими нормами визначення правового режиму земельної ділянки перебуває у прямій залежності від права власності на будівлю і споруду та передбачається механізм роздільного правового регулювання нормами цивільного законодавства майнових відносин, що виникають при укладенні правочинів щодо набуття права власності на нерухомість, і правового регулювання нормами земельного і цивільного законодавства відносин при переході прав на земельну ділянку в разі набуття права власності на нерухомість.

Набуття іншою особою права власності на жилий будинок, будівлю або споруду, які розташовані на земельній ділянці, є підставою припинення права користування земельною ділянкою у попереднього землекористувача (пункт "е" частини 1 статті 141 ЗК України).

При цьому, істотною умовою договору, який передбачає набуття права власності на жилий будинок, будівлю або споруду, є кадастровий номер земельної ділянки, право на яку переходить у зв`язку з набуттям права власності на ці об`єкти, крім об`єктів державної власності, що підлягають продажу шляхом приватизації (ч. 6 ст. 120 ЗК України).

Таким чином, нормами статті 120 ЗК України закріплено загальний принцип цілісності об`єкту нерухомості із земельною ділянкою, на якій цей об`єкт розташований, а у випадку переходу права власності на жилий будинок, будівлю або споруду право на земельну ділянку виникає у набувача одночасно із виникненням права на зведені на ній об`єкти.

Отже, за змістом вказаних положень право оренди земельної ділянки виникає на підставі відповідного договору з моменту державної реєстрації цього права.

При цьому, з огляду на приписи частини 2 статті 120 ЗК України, не вважається правопорушенням відсутність у власника будинку, будівлі, споруди зареєстрованого права оренди на земельну ділянку, яка має іншого власника і на якій розташоване це нерухоме майно.

Однак, з моменту виникнення права власності на нерухоме майно у власника виникає обов`язок оформити та зареєструвати речове право на відповідну земельну ділянку, розташовану під цією будівлею.

Як свідчать матеріали справи, відповідач на сьогоднішній день належним чином не оформив право користування земельною ділянкою, на якій розташована зазначена будівля, та не уклав з Харківською міською радою відповідного договору оренди.

Кондикційні зобов`язання виникають за наявності одночасно таких умов: набуття чи збереження майна однією особою (набувачем) за рахунок іншої (потерпілого); набуття чи збереження майна відбулося за відсутності правової підстави або підстава, на якій майно набувалося, згодом відпала.

У разі виникнення спору стосовно набуття майна або його збереження без достатніх правових підстав договірний характер спірних правовідносин унеможливлює застосування до них судом положень глави 83 ЦК України.

За змістом приписів глав 82 і 83 ЦК України для деліктних зобов`язань, які виникають із заподіяння шкоди майну, характерним є, зокрема, зменшення майна потерпілого, а для кондикційних - приріст майна в набувача без достатніх правових підстав. Вина заподіювача шкоди є обов`язковим елементом настання відповідальності в деліктних зобов`язаннях. Натомість для кондикційних зобов`язань вина не має значення, оскільки важливим є факт неправомірного набуття (збереження) майна однією особою за рахунок іншої.

Таким чином, обов`язок набувача повернути потерпілому безпідставно набуте (збережене) майно чи відшкодувати його вартість не є заходом відповідальності, оскільки набувач зобов`язується повернути тільки майно, яке безпідставно набув (зберіг), або вартість цього майна.

Збитки за користування земельною ділянкою без правовстановлюючих документів та безпідставно набуте майно мають різну правову природу і підпадають під різне нормативно-правове регулювання. Втім на відміну від збитків, для стягнення яких підлягає доведенню наявність складу правопорушення, а саме таких складових як: шкода, протиправна поведінка її заподіювача, причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача, а також вина, для висновків про наявність підстав для повернення безпідставно набутих коштів є встановлення обставин набуття або збереження майна (коштів) за рахунок іншої особи (потерпілого) та те, що набуття або збереження цього майна відбулося за відсутності правової підстави або підстава, на якій майно набувалося, згодом відпала.

Підставами позову у цій справі є обставини безпідставного збереження відповідачем майна (коштів) за рахунок позивача, а саме використання земельної ділянки без укладання договору оренди, а не обставини заподіяння відповідачем шкоди власнику землі (позивачу).

Відтак, щодо моменту оформлення власником об`єкта нерухомого майна права оренди земельної ділянки, на якій розташований цей об`єкт, відносини з фактичного користування земельною ділянкою без укладеного договору оренди та недоотримання її власником доходів у вигляді орендної плати є за своїм змістом кондикційними.

Разом з тим, положеннями частин 1, 2 статті 1212 ЦК України встановлено, що особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала.

Положення цієї глави застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події.

Таким чином, предметом регулювання інституту безпідставного отримання чи збереження майна є відносини, які виникають у зв`язку з безпідставним отриманням чи збереженням майна і які не врегульовані спеціальними інститутами цивільного права.

Так, зобов`язання з безпідставного набуття, збереження майна виникають за наявності трьох умов:

а) набуття або збереження майна;

б) набуття або збереження такого майна за рахунок іншої особи;

в) відсутність правової підстави для набуття або збереження майна (відсутність положень закону, адміністративного акту, правочинну або інших підстав, передбачених статтею 11 Цивільного кодексу України).

Об`єктивними умовами виникнення зобов`язань із набуття, збереження майна без достатньої правової підстави є:

1) набуття або збереження майна однією особою (набувачем) за рахунок іншої (потерпілого);

2) шкода у вигляді зменшення або незбільшення майна у іншої особи (потерпілого);

3) обумовленість збільшення або збереження майна на стороні набувача шляхом зменшення або відсутності збільшення на стороні потерпілого;

4) відсутність правової підстави для зміни майнового стану цих осіб.

З аналізу зазначених правових норм вбачається, що зобов`язання із набуття або збереження майна без достатньої правової підстави має місце за наявності таких умов.

По-перше, є набуття або збереження майна. Це означає, що особа набуває нові цінності, збільшує кількість та вартість належного їй майна або зберігає майно, яке неминуче мало б вибути із її володіння.

По-друге, мало місце набуття або збереження майна за рахунок іншої особи. Тобто, збільшення або збереження майна у особи є наслідком втрати або недоотримання цього майна іншою особою.

По-третє, обов`язково має бути відсутність правової підстави для набуття або збереження майна за рахунок іншої особи. Тобто, мала місце помилка, обман, випадковість або інші підстави набуття або збереження майна, які не можна віднести до підстав виникнення цивільних прав та обов`язків (ст. 11 ЦК України).

За змістом ч. 1 ст. 1212 ЦК України безпідставно набутим майном є майно, набуте особою або збережене нею у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави.

Відсутністю правової підстави вважають такий перехід майна від однієї особи до іншої, який або не ґрунтується на прямій вказівці закону, або суперечить меті правовідношення і його юридичному змісту. Тобто відсутність правової підстави означає, що набувач збагатився за рахунок потерпілого поза підставою, передбаченою законом, іншими правовими актами чи правочином.

Загальна умова ч. 1 ст. 1212 ЦК України звужує застосування інституту безпідставного збагачення у зобов`язальних (договірних) відносинах, або отримане однією зі сторін у зобов`язанні підлягає поверненню іншій стороні на підставі ст. 1212 ЦК України тільки за наявності ознак безпідставності такого виконання.

Так, з моменту оформлення відповідачем права власності на нежитлову будівлю, що розташована на спірній земельній ділянці з кадастровим номером :04:015:0010 по АДРЕСА_1 , зобов`язання відповідача звелось до укладення договору оренди земельної ділянки, на якій розташована відповідна нежитлова будівля з власником цієї земельної ділянки.

Статтею 206 ЗК України встановлено, що використання землі в Україні є платним. Плата за землю справляється відповідно до закону.

Норми статей 120 ЗК та 377 ЦК України застосовуються виключно у випадках наявності діючого договору оренди землі.

Судом встановлено, що в порушення вимог статей 120 ЗК та 377 ЦК України відповідач по теперішній час користується земельною ділянкою по АДРЕСА_1 з кадастровим номером :04:015:0010, на якій розташоване нежитлове приміщення належне йому на праві власності, без укладання договору оренди з власником відповідної земельної ділянки.

Набуття відповідачем права власності на нежитлові будівлі породжує право користування земельною ділянкою, розташованою під такими нежитловими будівлями.

Проте, користування земельною ділянкою в Україні є платним. Доказів звільнення відповідача від такої плати за землю останнім до суду не надано.

До моменту оформлення власником об`єкта нерухомого майна права оренди земельної ділянки, на якій розташовано цей об`єкт, відносини з фактичного користування земельною ділянкою без укладення договору оренди, внаслідок чого її власник недоотримує дохід у вигляді орендної плати, за своїм змістом є кондикційними.

Отже, відповідач як фактичний користувач спірної земельної ділянки, що без достатньої правової підстави за рахунок власника цієї ділянки зберіг у себе кошти, які мав заплатити за користування нею, зобов`язаний повернути ці кошти власнику земельної ділянки на підставі ч. 1 ст. 1212 ЦК України.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Великої Палати Верховного Суду від 23.05.2018 у справі №629/4628/16-ц, від 20.11.2018 у справі №922/3412/17, від 13.02.2019 у справі №320/5877/17, постановах Верховного Суду від 14.01.2019 у справі №912/1188/17, від 21.01.2019 у справі №902/794/17, від 29.01.2019 у справі №922/536/18.

Слід зауважити, що земельна ділянка - це частина земної поверхні з установленими межами, певним місцем розташування, з визначеними щодо неї правами (ч. 1 ст. 79 ЗК України).

Статтею 189 Земельного кодексу України передбачено, що самоврядний контроль за використанням та охороною земель здійснюється, зокрема, міськими радами.

Відповідно до частин 1, 3, 4, 9 статті 79-1 ЗК України формування земельної ділянки полягає у визначенні земельної ділянки як об`єкта цивільних прав. Формування земельної ділянки передбачає визначення її площі, меж та внесення інформації про неї до Державного земельного кадастру; сформовані земельні ділянки підлягають державній реєстрації у Державному земельному кадастрі; земельна ділянка вважається сформованою з моменту присвоєння їй кадастрового номера; земельна ділянка може бути об`єктом цивільних прав виключно з моменту її формування (крім випадків суборенди, сервітуту щодо частин земельних ділянок) та державної реєстрації права власності на неї.

Отже, земельна ділянка є сформованою з моменту присвоєння їй кадастрового номера та реєстрації її у Державному земельному кадастрі.

Про необхідність застосування ст. 79-1 ЗК України та положень Закону України "Про Державний земельний кадастр" при розгляді позову про стягнення безпідставно збережених коштів у виді недоотриманої орендної плати неодноразово зазначалося Верховним Судом, зокрема у постановах від 29.01.2019 у справах №922/3780/17 та №922/536/18, від 11.02.2019 у справі №922/391/18, від 12.04.2019 у справі №922/981/18 та від 12.06.2019 у справі №922/902/18, в яких міститься висновок про те, що для вирішення спору щодо фактичного користування земельною ділянкою без укладення правовстановлюючих документів та без державної реєстрації прав на неї встановленню підлягають обставини, зокрема, чи є земельна ділянка, за фактичне користування якою Харківська міськрада просить стягнути безпідставно збережені кошти, сформованим об`єктом цивільних прав протягом усього періоду, зазначеного у позові.

Об`єктом оренди може бути земельна ділянка, яка сформована як об`єкт цивільних прав. Аналогічні правові висновки викладено у постановах Верховного Суду від 12.03.2019 у справі №916/2948/17 та від 09.04.019 у справі №922/652/18.

Згідно з витягом з Державного земельного кадастру про земельну ділянку від 26.08.2021 №НВ-021 земельна ділянка площею 0,1582 га з кадастровим номером :04:015:0010 по вул. Культури, 9-А у м. Харкові сформована як об`єкт цивільних прав 22.07.2020.

Як вбачається з наданого прокурором розрахунку безпідставно збережених коштів, останній здійснює розрахунки як розмір плати за земельну ділянку комунальної власності у формі орендної плати, який нараховується та сплачується за регульованою ціною, встановленою уповноваженими органами державної влади та органами місцевого самоврядування.

При цьому, як вбачається з матеріалів справи, відповідач є платником земельного податку за земельну ділянку площею 0,1582 га з кадастровим номером :04:015:0010 по вул. Культури, 9-А у м. Харкові.

Відповідач сплатив земельний податок за земельну ділянку з кадастровим номером:04:015:0010, яка знаходиться за адресою: вул. Культури, 9-А, м. Харків, з 01.01.2021 по 31.12.2021 у сумі 54350,01 грн, а з 01.01.2022 по 28.02.2022 у сумі 9964,19 грн, що підтверджується листом ГУ ДПС у Харківській області від 23.01.2023 №552-23.

На підставі витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 10.08.2021 за №3137 Департаментом земельних відносин Харківської міської ради здійснено відповідні розрахунки безпідставно збережених коштів за використання земельної ділянки по вул. Культури, 9-А в м. Харкові.

Водночас, суд доходить висновку про те, що при розрахунку позовних вимог прокурором було безпідставно використано ставку річної орендної плати у розмірі 8%, з огляду таке.

11.05.2023 Національною спілкою художників України було надано письмові пояснення третьої особи щодо позову, до яких було додано копію експертного висновку Державного підприємства Державний науково-дослідний інститут автоматизованих систем в будівництві від 23.07.2018, в якому зазначено, що за адресою: м. Харків, вул. Культури, 9-А знаходяться виробничі приміщення.

Представник позивача Харківської міської ради у судовому засіданні 16.05.2023 зазначав, що на земельній ділянці, загальною площею 0,1582 га з кадастровим номером :04:015:0010, що розташована за адресою: м. Харків, вул. Культури, 9-А, яка перебуває в користуванні відповідача знаходяться виробничі приміщення, що дозволяє віднести цю земельну ділянку до земель промисловості, до якої передбачається застосування ставка за оренду землі у розмірі 4%, погодився з контррозрахунком, наданим відповідачем.

Рішенням Харківської міської ради від 27.02.2008 №41/08, з подальшими змінами та доповненнями, було затвердження Положення про порядок визначення розмірів орендної плати при укладанні договорів оренди землі в м. Харкові.

Відповідно до зазначеного Положення для промислових підприємств передбачається застосування ставка за оренду землі у розмірі 4%.

Суд приймає експертний висновок ДП Державний науково-дослідний інститут автоматизованих систем в будівництві від 23.07.2018 в якості письмового доказу і приходить до висновку, що земельна ділянка вірно віднесена до земель промисловості, що, у свою чергу, дозволяє застосувати ставку річної орендної плати у розмірі 4%.

На підставі вищевикладеного, суд погоджується з наданим відповідачем контррозрахунком позовних вимог в сумі 160250,57 грн.

Відповідно до ч. 2 ст. 20 і ч. 3 ст. 23 Закону України "Про оцінку земель" дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель.

Витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки видається органами, що здійснюють ведення Державного земельного кадастру.

Положення Податкового кодексу України і законодавство про оцінку земель визнають належними доказами на обґрунтування оцінки землі довідку, витяг з Державного земельного кадастру щодо земельної ділянки, яка є об`єктом плати за землю, та технічну документацію на земельну ділянку, виготовлену компетентним органом.

З наявного в матеріалах справи витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки №3137 від 10.08.2021, виданого Головним управлінням Держгеокадастру у Харківській області вбачається, що нормативна грошова оцінка спірної земельної ділянки станом на 01.01.2018 становить 3623332,00 грн.

При здійсненні розрахунків розміру безпідставно збережених коштів позивачем враховано також рішення Харківської міської ради від 27.02.2019 №1474/19, яким затверджена технічна документація з нормативної грошової оцінки земель міста Харкова станом на 01.01.2018, яка вводиться в дію з 01.01.2020. За вказаним рішенням базова вартість одного квадратного метра земель міста Харкова станом на 01 січня 2018 року становить 639,78 грн і підлягає в подальшому індексації у порядку, встановленому законодавством України.

Згідно з Положенням "Про порядок визначення розміру орендної плати при укладанні договорів оренди землі в м. Харкові", затвердженим рішенням Харківської міської ради від 27.02.2008 №41/08 (із змінами та доповненнями), розмір поточної річної ставки орендної плати для промислових підприємств становить 0,04 тобто 4% від нормативної грошової оцінки земельної ділянки.

Статтею 129 Конституції України унормовано, що до основних засад судочинства відносяться, зокрема, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до приписів статті 13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Згідно зі ст. 73 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Статтею 74 ГПУ України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Обов`язок із доказування слід розуміти як закріплену в процесуальному та матеріальному законодавстві міру належної поведінки особи, що бере участь у судовому процесі, із збирання та надання доказів для підтвердження свого суб`єктивного права, що має за мету усунення невизначеності, яка виникає в правовідносинах у разі неможливості достовірно з`ясувати обставини, які мають значення для справи.

Відповідно до ст. 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили.

Враховуючи вищезазначене, суд дійшов висновку, що Шевченківською окружною прокуратурою м. Харкова надано до суду достатні та вичерпні докази, мотивовані нормами права, які підтверджують законність та обґрунтованість позовних вимог до відповідача, однак помилково зазначено ставку річної орендної плати у розмірі 8%. У той же час, відображена відповідачем у контррозрахунку сума безпідставно збережених коштів у розмірі 166250,57 грн відповідає вимогам законодавства і є арифметично правильною.

Частиною четвертою статті 11 ГПК України також унормовано, що суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів учасників справи та їх відображення у судовому рішенні, суд першої інстанції спирається на висновки, що зробив Європейський суд з прав людини від 18 липня 2006 року у справі "Проніна проти України", в якому Європейський суд з прав людини зазначив, що пунктом 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення.

Аналізуючи також судову практику, на яку посилаються сторони, суд зазначає, що кожен правовий висновок Верховного Суду було оцінено на релевантність в аспекті подібності до правовідносин, що склалися між учасниками цього спору і застосовано судом при прийнятті рішення у цій справі, якщо було встановлено подібність правовідносин. Проте, виходячи з завдань господарського судочинства, які полягають у справедливому, неупередженому та своєчасному вирішенні спорів, а не доведенні чи роз`ясненні учасникам провадження змісту постанов суду касаційної інстанції, оцінці правильності розуміння ними висновків суду за результатами розгляду касаційної скарги, враховуючи, що судом була надана відповідь на основні аргументи позову та заперечень щодо нього.

Відтак, суд приходить до висновку про часткове задоволення позовних вимог керівника Шевченківської окружної прокуратури міста Харкова в інтересах держави, в особі Харківської міської ради, та стягнення з Харківської організації Національної спілки художників України безпідставно збережених коштів у розмірі орендної плати за земельну ділянку в розмірі 166250,57 грн. Решта доводів учасників процесу, їх письмових пояснень, поданих до матеріалів справи документів та наданих усних пояснень представників сторін, були ретельно досліджені судом і наведених вище висновків суду не спростовують.

Згідно зі ст. 129 ГПК України судовий збір належить стягнути з відповідача на користь Харківської обласної прокуратури пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожній фізичній або юридичній особі гарантується право на розгляд судом упродовж розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, в якій вона є стороною.

Розумність тривалості провадження повинна визначатися з огляду на обставини справи та з урахуванням таких критеріїв: складність справи, поведінка заявника та відповідних органів влади, а також ступінь важливості предмета спору для заявника (рішення Суду у справах Савенкова проти України, no. 4469/07 від 02.05.2013, Папазова та інші проти України, no. 32849/05, 20796/06, 14347/07 та 40760/07 від 15.03.2012).

Так, відповідно до ст. 233 ГПК України у виняткових випадках залежно від складності справи складання повного рішення (постанови) суду може бути відкладено на строк не більш як десять днів, а якщо справа розглянута у порядку спрощеного провадження - п`ять днів з дня закінчення розгляду справи.

Проте, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України Указом Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженим Законом України від 24.02.2022 №2102-IX, введено в Україні воєнний стан з 24 лютого 2022 року (який продовжено на цей час).

Харківська міська територіальна громада входить до Переліку територіальних громад, що розташовані в районі проведення воєнних дій або які перебувають в тимчасовій окупації, оточенні (блокуванні), затвердженого наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України №75 від 25.04.2022 (у редакції наказу Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України №152 від 14.07.2022), зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 25 квітня 2022 року за №453/37789.

Згідно зі ст. 26 Закону України "Про правовий режим воєнного стану" скорочення чи прискорення будь-яких форм судочинства в умовах воєнного стану забороняється.

При цьому, згідно з Рекомендаціями, прийнятими Радою суддів України щодо роботи судів в умовах воєнного стану, при визначенні умов роботи суду у воєнний час, рекомендовано керуватися реальною поточною обстановкою, що склалася в регіоні. У випадку загрози життю, здоров`ю та безпеці відвідувачів суду, працівників апарату суду, суддів оперативно приймати рішення про тимчасове зупинення здійснення судочинства певним судом до усунення обставин, які зумовили припинення розгляду справ.

На підставі вищевикладеного та у зв`язку із введенням в Україні воєнного стану, враховуючи поточну обстановку, що склалася в місті Харкові, повітряні тривоги, відключення електроенергії, обстріли міста Харкова, наявною у зв`язку з цим загрозою життю, здоров`ю та безпеці працівників апарату суду, суддів, суд був вимушений вийти за межі строку, встановленого статтею 233 ГПК України.

Керуючись ст. 11, 82, 83, 377, 1212 - 1214 ЦК України, ст. 80, 93, 96, 120, 122 125, 126, 206 ЗК України, ст. 6, 7 Закону України "Про оренду землі", ст. 14, 73, 74, 76 - 80, 86, 123, 129, 233, 237, 238 ГПК України,

ВИРІШИВ:

В позові відмовити частково.

Стягнути з Харківської організації Національної спілки художників України (61002, м. Харків, вул. Дарвіна, 11. Код ) на користь Харківської міської ради (61003, м. Харків, пл. Конституції, 7. Код ) безпідставно збережені кошти у розмірі орендної плати за земельну ділянку загальною площею 0,1582 га з кадастровим номером :04:015:0010, що розташована за адресою: місто Харків, вул. Культури, 9-А, в сумі 166250,57 грн.

Стягнути з Харківської організації Національної спілки художників України (61002, м. Харків, вул. Дарвіна, 11. Код ) на користь Харківської обласної прокуратури (61050, м. Харків, вул. Б. Хмельницького, 4. Код , банк отримувач: Державна казначейська служба України м. Київ, рахунок UА0007171, код класифікації видатків бюджету - 0901010) судовий збір у сумі 2493,76 грн.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено до Східного апеляційного господарського суду протягом двадцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Повне рішення складено "01" червня 2023 р.

Суддя В.І. Ольшанченко

Веб-адреса сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію по справі - http://reyestr.court.gov.ua.