УХВАЛА

19 травня 2023 року

м. Київ

cправа № 912/318/22

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Кібенко О.Р.- головуючий, Бакуліна С.В., Студенець В.І.,

розглянувши матеріали касаційної скарги ОСОБА_1

на рішення Господарського суду Кіровоградської області від 14.06.2022

та постанову Центрального апеляційного господарського суду від 22.12.2022

у справі за позовом ОСОБА_1

до відповідачів:

1) ОСОБА_2 ,

2) ОСОБА_3

про визнання недійсним договору,

В С Т А Н О В И В:

1. ОСОБА_1 звернулася до Господарського суду Кіровоградської області з позовом до відповідачів про визнання недійсним договору купівлі-продажу частки статутного капіталу Фермерського господарства "Степове" (далі - ФГ "Степове"), укладеного між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , в графі "дата укладення" якого зазначено 2012 рік.

2. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що в 2021 році позивачці стало відомо про існування договору купівлі-продажу корпоративних прав, який нібито було укладено її чоловіком - ОСОБА_3 , за яким корпоративні права на 100% ФГ "Степове" було відчужено на користь громадянина ОСОБА_2 ; позивачка вважає такий договір недійсним з моменту його укладання у зв`язку із тим, що своєї згоди на продаж спільного сумісного майна подружжя вона не надавала.

3. Господарський суд Кіровоградської області рішенням від 14.06.2022, залишеним без змін постановою Центрального апеляційного господарського суду від 22.12.2022, в задоволенні позову відмовив; стягнув з позивачки на користь ОСОБА_2 25 000 грн витрат на професійну правничу допомогу.

4. Рішення судів попередніх інстанції мотивоване, зокрема, таким:

- правомірність правочину презюмується; обов`язок доведення наявності обставин, з якими закон пов`язує визнання судом оспорюваного правочину недійсним, покладається на позивача; недійсність правочину зумовлюється наявністю дефектів його елементів: дефекти (незаконність) змісту правочину; дефекти (недотримання) форми; дефекти суб`єктивного складу; дефекти волі - невідповідність волі та волевиявлення.

- підставою позову є укладення договору щодо розпорядження майном, що перебуває у спільній сумісній власності подружжя, чоловіком без згоди дружини;

- питання відчуження часток та виходу члена зі складу фермерського господарства не врегульоване ані статутом ФГ "Степове", ані Законом "Про фермерське господарство" чи іншими нормативними актами; відповідно до ч.1 ст.8 Цивільного кодексу України (далі - ЦК) до вказаних правовідносин необхідно застосувати правові норми цивільного законодавства, які регулюють подібні за змістом цивільні відносини (аналогія закону);

- можливість визнання недійсним договору щодо розпорядження майном, яке перебуває в спільній власності, залежить від встановлення недобросовісності третьої особи контрагента за таким договором (постанова Великої Палати Верховного Суду від 29.06.2021 у справі №916/2813/18); позивачка не довела, а суд не встановив недобросовісність покупця та продавця під час укладення оспорюваного правочину;

- у разі внесення одним із подружжя (колишнього подружжя), який є учасником господарського товариства, грошових коштів чи майна у статутний капітал цього товариства за рахунок спільних коштів подружжя, саме товариство стає їх власником, тоді як право іншого з подружжя на спільні кошти / майно трансформується в інший об`єкт - право вимоги на виплату частки у статутному капіталі товариства, що є відмінним від виплати половини вартості внеску засновника товариства до його статутного капіталу (постанови Великої Палати Верховного Суду від 29.06.2021 у справі №916/2813/18, Верховного Суду від 01.11.2021 у справі №179/130/13-ц); позивачка обрала неналежний спосіб захисту порушеного права;

- Господарський суд Кіровоградської області рішенням від 17.05.2021 у справі №912/96/21 відмовив у задоволенні позовних вимог ОСОБА_3 про витребування від ОСОБА_2 на користь ОСОБА_3 майна ФГ "Степове" як цілісного майнового комплексу;

- оскільки позовні вимоги необґрунтовані, відсутні підстави для застосування позовної давності до спірних правовідносин.

5. 25.01.2023 ОСОБА_1 звернулася до Верховного Суду з касаційною скаргою на рішення Господарського суду Кіровоградської області від 14.06.2022 та постанову Центрального апеляційного господарського суду від 22.12.2022.

6. Верховний Суд ухвалою від 31.01.2023 касаційну скаргу ОСОБА_1 повернув без розгляду на підставі п.1 ч.4 ст.292 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК), оскільки вона не була підписана представником заявника - адвокатом Назаренком Ю.В.

7. 15.02.2023 (згідно поштового конверта з номером відправлення 412) ОСОБА_1 повторно звернулася до Верховного Суду з касаційною скаргою на рішення Господарського суду Кіровоградської області від 14.06.2022 та постанову Центрального апеляційного господарського суду від 22.12.2022, у якій просить їх скасувати та ухвалити нове рішення про задоволення позову.

8. Верховний Суд ухвалою від 20.03.2023 касаційну скаргу залишив без руху на підставі ч.3 ст.292 ГПК. Верховний Суд вказав, що скаржник не навів об`єктивних причин, які дійсно перешкодили звернутися зі скаргою в межах передбаченого законом строку, а також не надав доказів на підтвердження наведених заявником обставин, зокрема щодо дати отримання повного тексту оскаржуваного судового рішення (05.01.2023) та дати отримання ухвали Верховного Суду від 31.01.2023 про повернення вперше поданої касаційної скарги, які могли би свідчити про дотримання скаржником положень ч.2 ст.288 ГПК при первісному зверненні з касаційною скаргою та про повторне її подання у найкоротші строки.

9. 07.04.2023 до Верховного Суду від скаржника надійшло подане 04.04.2023 клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження.

10. Верховний Суд ухвалою від 01.05.2023 витребував матеріали справи №912/318/22 та відклав розгляд питання про відкриття чи відмову у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 до надходження до Верховного Суду матеріалів справи.

11. 15.05.2023 до Верховного Суду надійшли матеріали справи №912/318/22.

12. Статтею 288 ГПК визначено, що касаційна скарга на судове рішення подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, що оскаржується, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення. Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч.4 ст.293 ГПК.

13. Постанова суду апеляційної інстанції ухвалена 22.12.2022, повний текст складено та підписано 30.12.2022, а отже останнім днем касаційного оскарження вказаної постанови було 19.01.2023. Первісна касаційна скарга подана скаржником 25.01.2023, а повторна - 15.02.2023 (згідно поштового конверта з номером відправлення 412), тобто після закінчення строку на касаційне оскарження із клопотанням про його поновлення.

14. У клопотанні про поновлення процесуального строку скаржник стверджує, що повний текст оскаржуваної постанови суду апеляційної інстанції складено 30.12.2022, а 05.01.2023 скаржник таку постанову отримав; 24.01.2023 представник скаржника подав касаційну скаргу, однак за випадкових обставин не підписав її.

15. Із матеріалів справи вбачається, що повний текст оскаржуваної постанови ОСОБА_1 не отримала (поштове відправлення повернулося у зв`язку із закінченням терміну зберігання), про що свідчить довідка про причини повернення, поштовий конверт та рекомендоване повідомлення про вручення (т.2, а.с.149). Разом з тим, повний текст оскаржуваної постанови 05.01.2023 отримав інший учасник справи - ОСОБА_3 (згідно повідомлення про вручення (т.2, а.с.126), поштова адреса якого співпадає з адресою ОСОБА_1 .

16. Зазначене дає підстави для висновку, що первісна касаційна скарга була подана у строк, передбачений ч.2 ст.288 ГПК.

17. Ухвалу Верховного Суду від 31.01.2023 про повернення вперше поданої касаційної скарги ОСОБА_1 отримала 14.02.2023 (представник - адвокат Назаренко Ю.В., згідно номеру поштового відправлення 864), а вже 15.02.2023 (згідно поштового конверта з номером відправлення 412) подала касаційну скаргу повторно, що свідчить про добросовісність скаржника в користуванні своїми процесуальними правами.

18. З урахуванням наведеного, Верховний Суд дійшов до висновку про необхідність поновлення строку на касаційне оскарження.

19. На виконання вимог п.5 ч.2 ст.290 ГПК скаржниця посилається на підставу касаційного оскарження, передбачену пунктом 1 ч.2 ст.287 ГПК та зазначає, що суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норми права (ст.16, ч.4 ст.369 Цивільного кодексу України (далі - ЦК)) без урахування висновків щодо їх застосування, викладених у п.8.65 постанови Верховного Суду від 29.06.2021 у справі №916/2813/18 та від 24.01.2022 у справі 912/3711/19.

20. Скаржниця зазначає, зокрема, таке:

- відповідач не заперечував і визнавав факт своєї обізнаності із тим, що ОСОБА_3 одружений; вказував на те, що договір купівлі-продажу підписувався у присутності дружини (позивачки);

- згідно зі ст.355 ЦК та ст.60 Сімейного кодексу України ані дружина, ані чоловік не зобов`язані доводити наявність права спільної сумісної власності на майно, набуте у шлюбі, оскільки воно вважається таким, що належить подружжю; така презумпція може бути спростована, і один із з подружжя може оспорювати поширення правового режиму спільного сумісного майна на певний об`єкт, у тому числі в судовому порядку; тягар доказування обставин, необхідних для спростування презумпції, покладається на особу, яка її спростовує;

- режим спільної сумісної власності подружжя поширюється і на частку в статутному (складеному) капіталі фермерського господарства; частка у статутному капіталі фермерського господарства є обмежено оборотоздатною;

- правочин щодо розпорядження спільним майном, вчинений одним із співвласників, може бути визнаний судом недійсним за позовом іншого співвласника у разі відсутності у співвласника, який вчинив правочин, необхідних повноважень; право власності на частку у статутному капіталі товариства з обмеженою відповідальністю у третьої особи виникає з моменту укладення договору, якщо інше не встановлено домовленістю сторін; закон не пов`язує момент виникнення права участі у товаристві з обмеженою відповідальністю з моментом державної реєстрації відповідних змін у складі учасників товариства з обмеженою відповідальністю (постанови Верховного Суду від 24.10.2018 у справі №911/3773/17, від 10.10.2019 у справі №911/2218/18, від 08.06.2021 у справі №906/1336/19); вимога про визнання недійсним договору відповідає встановленому законом способу захисту порушеного права.

21. Відповідно до ч.3 ст.174 ГПК, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому ст.176 цього кодексу.

22. Оскільки суд касаційної інстанції має застосовувати вказані вимоги до касаційних скарг, то з огляду на те, що скаржником усунуто недоліки касаційної скарги в строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання та є такою, що відповідає вимогам ст.290 ГПК, у зв`язку з чим відповідно до правил ст.294 ГПК необхідно відкрити касаційне провадження у справі.

Керуючись статтями 119, 174, 234, 235, 287, 288, 290, 294, 301 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд

У Х В А Л И В:

1. Поновити ОСОБА_1 строк на касаційне оскарження рішення Господарського суду Кіровоградської області від 14.06.2022 та постанову Центрального апеляційного господарського суду від 22.12.2022.

2. Відкрити касаційне провадження у справі №912/318/22 за касаційною скаргою ОСОБА_1 .

3. Призначити до розгляду справу №912/318/22 за касаційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Господарського суду Кіровоградської області від 14.06.2022 та постанову Центрального апеляційного господарського суду від 22.12.2022 на 21 червня 2023 року о 14:40 у відкритому судовому засіданні у приміщенні Касаційного господарського суду за адресою: м. Київ, вул. О. Копиленка, 6, в залі судових засідань №328.

4. Надати учасникам справи строк для подання відзиву на касаційну скаргу до 05.06.2023.

5. Явка представників учасників справи не є обов`язковою.

6. Роз`яснити учасникам справи, що відповідно до ч.3 ст.196 Господарського процесуального кодексу України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

7. Роз`яснити учасникам справи про можливість участі в судовому засіданні в режимі відеоконференції, зокрема, поза межами приміщення суду, з використанням власних технічних засобів відповідно до ч.4 ст.197 Господарського процесуального кодексу України та Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя від 17.08.2021 №1845/0/15-21.

8. Інформацію у справі, що розглядається, можна отримати на сторінці суду на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: https://supreme.court.gov.ua/supreme/.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя О. Кібенко

Судді С. Бакуліна

В. Студенець

До уваги учасників судового процесу!

Суди продовжують працювати. Проте в умовах воєнного стану проведення відкритих судових засідань має певні особливості щодо належного повідомлення учасників процесу про час та місце судових засідань, явки до суду та забезпечення безпеки відвідувачів. Неявка представників будь-якої із сторін з невідомих причин може завадити своєчасному розгляду справи навіть за умови явки представників інших сторін.

Просимо дотримуватися процесуальних норм та ставитися при цьому з повагою до інших учасників справи:

- максимально реалізувати право на участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду, передбачене статтею 197 Господарського процесуального кодексу України;

- за відсутності нагальної потреби в участі в судовому засіданні в приміщенні Касаційного господарського суду подати клопотання про розгляд справи без участі учасників справи;

- за наявності потреби в участі в судовому засіданні в приміщенні Касаційного господарського суду повідомити про це суд.

Про свій вибір просимо завчасно повідомити суд поштою чи в електронному вигляді із застосуванням електронного цифрового підпису на електронну адресу суду () або використати для цього підсистему Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи "Електронний суд".