УХВАЛА

м. Київ

26.05.2023Справа № 910/14389/22

Суддя Господарського суду міста Києва Приходько І.В.,

розглянувши клопотання Регіонального відділення Фонду державного майна України по Рівненській та Житомирській областях про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції по справі №910/14389/22

за позовом ОСОБА_1

до відповідача 1 - Регіонального відділення Фонду державного майна України по Рівненській та Житомирській областях,

відповідача 2 - Національної поліції України

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: ГОЛОВНЕ УПРАВЛІННЯ НАЦІОНАЛЬНОЇ ПОЛІЦІЇ В РІВНЕНСЬКІЙ ОБЛАСТІ

про визнання протиправними дії та зобов`язання вчинити дії-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до Господарського суду міста Києва із позовом до Регіонального відділення Фонду державного майна України по Рівненській та Житомирській областях, Національної поліції України про:

- визнання протиправною відмову Національної поліції України, викладену у листі від 07.09.2022 р. № 6281/09/31-2622, у погодженні включення об`єкта - Будівля інспекції по справах неповнолітніх, загальною площею 86,3 кв.м., що розташована за адресою: АДРЕСА_1 - до Переліку об`єктів малої приватизації, що підлягають приватизації, та відмову Регіонального відділення Фонду держаного майна України по Рівненській та Житомирській областях, викладену у листі в листі від 08.09.2022 року № 18-03-2091 у включенні вищезазначеного об`єкту до Переліку об`єктів малої приватизації, що підлягають приватизації;

- зобов`язати Регіональне відділення Фонду держаного майна України по Рівненській та Житомирській областях прийняти рішення про включення об`єкта - Будівля інспекції по справах неповнолітніх, загальною площею 86,3 кв.м., що розташована за адресою: АДРЕСА_1 до Переліку об`єктів малої приватизації, що підлягають приватизації.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 16.01.2023 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, розгляд справи вирішено здійснювати за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання у справі на 02.02.2023.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 31.01.2023 відмовлено ОСОБА_1 у задоволенні заяви про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції по справі №910/14389/22.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 02.02.2023 відкладено підготовче засідання на 15.03.2023.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 27.02.2023 відмовлено у задоволенні клопотання Регіонального відділення Фонду державного майна України по Рівненській та Житомирській областях про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 15.03.2023 на підставі статті 50 Господарського процесуального кодексу України залучено до участі у справі третю особу, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - ГОЛОВНЕ УПРАВЛІННЯ НАЦІОНАЛЬНОЇ ПОЛІЦІЇ В РІВНЕНСЬКІЙ ОБЛАСТІ та відкладено підготовче засідання на 12.04.2023.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 12.04.2023 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 31.05.2023.

26.04.2023 через електронну пошту Господарського суду міста Києва від Регіонального відділення Фонду державного майна України по Рівненській та Житомирській областях надійшло клопотання про проведення судового засідання, яке призначене на 31.05.2023 в режимі відеоконференції, забезпечивши її проведення у Північно-Західному апеляційному господарському суді, або у будь-якому іншому приміщенні суду на території міста Рівного.

Розглянувши дану заяву суд дійшов висновку про відмову в її задоволенні з огляду на наступне.

За приписами частини 7 статті 11 Закону України "Про судоустрій і статус суддів", учасникам судового процесу на підставі судового рішення забезпечується можливість брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції у порядку, встановленому законом. Обов`язок забезпечити проведення відеоконференції покладається на суд, який отримав судове рішення про проведення відеоконференції, незалежно від спеціалізації та інстанції суду, який прийняв таке рішення.

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 42 Господарського процесуального кодексу України, учасники справи мають право подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

Згідно з частиною 5 статті 197 Господарського процесуального кодексу України суд може постановити ухвалу про участь учасника справи у судовому засіданні в режимі відеоконференції у приміщенні суду, визначеному судом.

Відповідно до частини 7 статті 197 Господарського процесуального кодексу України у клопотанні про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції в приміщенні суду в обов`язковому порядку зазначається суд, в якому необхідно забезпечити її проведення. Таке клопотання може бути подано не пізніш як за п`ять днів до відповідного судового засідання.

З огляду на зазначені положення чинного законодавства, необхідність проведення судового засідання у режимі відеоконференції визначається судом, що розглядає господарську справу.

При цьому, виключний перелік випадків, у яких суд може постановити ухвалу про участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, законом не визначений, в зв`язку з чим необхідність проведення судового засідання в режимі відеоконференції визначається у кожному окремому випадку, з урахуванням обставин справи, її складності та потреби у наданні пояснень учасників справи, які за станом здоров`я чи з інших незалежних від цих осіб причин не можуть бути присутніми у засіданні суду, а їх участь є обов`язковою.

Призначення судового засідання у режимі відеоконференції має здійснюватись у виключних випадках, коли за об`єктивних причин учасник судового процесу позбавлений можливості приймати участь у засіданні, а його участь є необхідною для встановлення всіх обставин справи.

Регіональне відділення Фонду державного майна України по Рівненській та Житомирській областях обґрунтовує своє клопотання тим, що прибуття представника до Господарського суду міста Києва значно ускладнюється враховуючи територіальну віддаленість між містами Рівне та Київ, а також веденням на території України режиму воєнного стану.

Разом з тим, суд зазначає, що відповідно з частини 1 статті 43 Господарського процесуального кодексу учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Процесуальні права та обов`язки сторін та учасників справи визначені у статтях 42, 46 Господарського процесуального кодексу України, крім права учасника справи брати участь у судовому засіданні, передбачені і інші процесуальні права, якими користуються сторони судового процесу, зокрема: право ознайомлюватися з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, одержувати копії судових рішень; подавати докази; подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб; оскаржувати судові рішення у визначених законом випадках тощо.

Тобто, право на суд, яке гарантується, зокрема, пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, забезпечується не виключно можливістю особистої участі у судовому засіданні, але й можливістю подавати до суду докази та письмові пояснення.

Крім того, учасник судового процесу не позбавлений права і можливості забезпечити за необхідності участь у судовому засіданні представника. Неможливість заміни представника і неможливість розгляду справи без участі представника підлягає доведенню учасником судового процесу на загальних підставах, причому відсутність коштів для оплати послуг представника не може свідчити про поважність причини його відсутності в судовому засіданні (аналогічна правова позиція викладена у Пленумі Вищого господарського суду України в пункті 3.9.2 постанови №18 від 26.12.2011 "Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції").

Статтею 15 Господарського процесуального кодексу України закріплено принцип пропорційності у господарському процесі, який полягає в тому, що суд в межах, встановлених цим Кодексом, визначає порядок здійснення провадження у справі, враховуючи: завдання господарського судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

Враховуючи наведене, керуючись принципом пропорційності, господарський суд дійшов висновку, що заявником не було доведено наявності виключних обставин, за яких доцільним є участь сторони у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Водночас, відповідно до пункту 17.6 Перехідних положень Господарського процесуального кодексу України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції в межах приміщення суду здійснюється за допомогою технічних засобів, що функціонують у судах на день набрання чинності цією редакцією Кодексу, за правилами, встановленими цією редакцією Кодексу.

Судом також враховано технічну неможливість у Господарського суду міста Києва на проведення судового засідання, призначеного на 31.05.2023, в режимі відеоконференції, оскільки на даний час в суді наявні лише два зали судового засідання, обладнані технічними засобами для проведення судового засідання в режимі відеоконференції, зі щільним графіком проведення судових засідань, оскільки ухвали про проведення судових засідань в режимі відеоконференції, надходять з усіх регіонів України.

За таких обставин, враховуючи викладене в сукупності, суд дійшов висновку, про те, що клопотання відповідача 1 про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції задоволенню не підлягає.

Також суд зазначає, що згідно з ч. 3 ст. 197 Господарського процесуального кодексу України учасники справи беруть участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів та електронного цифрового підпису згідно з вимогами Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

А отже заявник не позбавлений права брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів, що зменшить додаткове навантаження з визначеного заявником суду.

Керуючись статтями 43, 197, 234 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви Регіонального відділення Фонду державного майна України по Рівненській та Житомирській областях - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя І.В. Приходько