РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

11.05.2023Справа № 910/10643/22

Господарський суд міста Києва у складі судді Удалової О.Г, за участю секретаря судового засідання Бенчук О.О., розглянув у відкритому судовому засіданні справу № 910/10643/22

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Оператор газотранспортної системи України»

до Акціонерного товариства «Київгаз»

про стягнення 71 803 450,66 грн

За участю представників сторін:

від позивача Кисіль Т.В.;

від відповідача Шимко Л.М.; Гвоздецький А.М.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Оператор газотранспортної системи України» (далі - позивач, Товариство) звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Акціонерного товариства «Київгаз» (далі - відповідач, АТ «Київгаз») про стягнення 71 803 450,66 грн: 55 436 587,87 грн основного боргу, 1 280 796,81 грн 3% річних, 5 326 150,42 грн пені, 9 759 915,56 грн інфляційних втрат.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на неналежне виконання відповідачем зобов`язань за договором транспортування природного газу від 22.04.2021 № (далі - Договір) в частині врегулювання за добовий небаланс, який виник, за твердженням позивача, у відповідача за газовий місяць жовтень 2021 року.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 24.10.2023 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі № 910/10643/22, постановлено здійснювати розгляд справи в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 24.11.2022.

22.11.2022 від відповідача надійшла заява про продовження строку для подання відзиву на позов.

24.11.2022 від позивача надійшло клопотання про відкладення підготовчого засідання.

Ухвалою суду від 24.11.2022, яка занесена до протоколу судового засідання, задоволено клопотання відповідача про продовження строку для подання відзиву на позов на 15 днів, а також задоволено клопотання позивача про відкладення підготовчого засідання та відкладено підготовче засідання на 19.12.2022.

12.12.2022 від відповідача надійшов відзив на позов, згідно з яким АТ «Київгаз» заперечує заявлені позивачем позовні вимог у повному обсязі.

Ухвалою суду від 19.12.2022, яка занесена до протоколу судового засідання, продовжено строк підготовчого провадження на 30 днів та оголошено перерву в підготовчому засіданні до 19.01.2023.

28.12.2022 від позивача через електронну пошту суду надійшла відповідь на відзив, яка в подальшому 30.12.2022 надійшла до суду поштою.

12.01.2023 через електронну пошту суду від відповідача надійшло клопотання про участь його представника у судовому засіданні у даній справі в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду.

19.01.2023 від відповідача надійшли письмові пояснення.

Підготовче судове засідання, призначене на 19.01.2023, не відбулось, у зв`язку з відсутністю електропостачання в приміщенні Господарського суду міста Києва.

Ухвалою суду від 23.01.2023 клопотання АТ «Київгаз» про участь у підготовчому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів задоволено.

Ухвалою суду від 23.01.2023 призначено підготовче засідання на 09.02.2023.

09.02.2023 від відповідача надійшла заява про зменшення пені, в якій АТ «Київгаз» просить суд зменшити розмір заявленої до стягнення пені на 90%.

Ухвалою суду від 09.02.2023, яка занесена до протоколу судового засідання, оголошено перерву до 27.02.2023.

10.02.2023 від позивача через електронну пошту суду надійшли письмові пояснення, які 20.02.2023 надійшли до суду поштою.

22.02.2023 через електронну пошту суду від відповідача надійшло клопотання про участь його представника у судовому засіданні у даній справі в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду.

27.02.2023 від позивача через електронну пошту суду надійшли заперечення на клопотання відповідача про зменшення розміру пені, які 27.02.2022 надійшли до суду поштою.

Ухвалою суду від 27.02.2023, яка занесена до протоколу судового засідання, оголошено перерву до 09.03.2023.

У підготовчому засіданні 09.03.2023 було оголошено про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті на 06.04.2023.

У судовому засіданні 06.04.2023 було оголошено перерву до 27.04.2023.

У судовому засіданні 27.04.2023 було оголошено перерву до 11.05.2023.

У судових засіданнях, суд, заслухавши вступне слово представників сторін, з`ясувавши обставини, дослідив в порядку статей 209-210 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) докази у справі.

Після закінчення з`ясування обставин справи та перевірки їх доказами суд перейшов до судових дебатів.

У судовому засіданні 11.05.2023 було оголошено вступну та резолютивну частини рішення відповідно до статті 233 ГПК України.

Судом, відповідно до вимог статей 222-223 ГПК України, здійснювалося повне фіксування судового засідання технічними засобами та секретарем судового засідання велися протоколи судових засідань, які долучені до матеріалів справи.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, відзив, відповідь на відзив, пояснення, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Господарський суд міста Києва

ВСТАНОВИВ:

22.04.2021 Товариством (оператор) і АТ «Київгаз» (замовник) укладено Договір, за умовами якого:

- оператор надає замовнику послугу транспортування природного газу на умовах, визначених у Договорі, а замовник сплачує оператору встановлені в Договорі вартість такої послуги та плат, які виникають при його виконанні (пункт 2.1);

- послуги надаються на умовах, визначених Кодексом газотранспортної системи (далі - Кодекс ГТС), з урахуванням особливостей, передбачених Договором (пункт 2.2);

- замовник має виконувати вимоги, визначені в Кодексі ГТС, подавати газ в точках входу та/або приймати газ у точках виходу в обсягах, встановлених Договором, протягом погоджених термінів, а також оплачувати послуги на умовах, зазначених у Договорі (пункт 2.5);

- взаємовідносини між замовником та оператором при забезпеченні (замовленні, наданні, супроводженні) послуг транспортування газу здійснюються сторонами через інформаційну платформу оператора та аукціонні платформи (у частині розподілу потужності на міждержавних з`єднаннях) відповідно до вимог Кодексу ГТС (пункт 2.8);

- сторони дійшли згоди, що у разі виникнення у замовника добового небалансу оператор здійснює купівлю/продаж природного газу замовника в обсягах добового небалансу (пункт 9.1);

- у разі виникнення у замовника негативного добового небалансу оператор здійснює продаж замовнику, а замовник купівлю в оператора природного газу в обсягах негативного добового небалансу за ціною, яка встановлюється розділом XIV Кодексу ГТС (пункт 9.2);

- у випадку якщо загальна вартість щодобових негативних небалансів протягом звітного газового місяця перевищує загальну вартість щодобових позитивних небалансів протягом звітного газового місяця, оператор до 14 числа газового місяця, наступного за звітним, надсилає замовнику рахунок на оплату за добовий небаланс. Замовник має оплатити рахунок на оплату за добовий небаланс у термін до 5 робочих днів, крім вартості послуг, визначених абзацом другим цього пункту.

Оплата вартості щодобових небалансів оператором газотранспортної системи за рахунок виділених субвенцій з державного бюджету на покриття пільг, субсидій та компенсацій побутовим споживачам проводиться у строки та за процедурою, передбаченою чинним законодавством, у сумі, що не перевищує вартості послуг розподілу фактично спожитого природного газу зазначеними споживачами за розрахунковий період (пункт 9.3);

- врегулювання щодобових небалансів оформлюються одностороннім актом за підписом оператора на весь обсяг щодобових небалансів. В акті зазначаються щодобові обсяги небалансів, а також ціни, за якими оператор врегулював щодобові небаланси (у розрізі кожної доби) [пункт 11.4];

- у випадку невиконання або неналежного виконання своїх зобов`язань за Договором сторони несуть відповідальність, передбачену чинним законодавством та Договором (пункт 13.1);

- у разі порушення замовником строків оплати, передбачених Договором, замовник сплачує пеню в розмірі подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла в період, за який сплачується пеня, від суми простроченого платежу за кожен день прострочення платежу (пункт 13.5);

- Договір набирає чинності з дня його укладення на строк до 31 грудня 2022 року. Договір вважається продовженим на кожний наступний календарний рік, якщо не менше ніж за місяць до закінчення строку дії Договору жодною із сторін не буде заявлено про припинення його дії або перегляд його умов (пункт 17.1).

Взаємовідносини, які виникають у процесі укладення договорів транспортування природного газу, регулюються Законом України «Про ринок природного газу», Кодексом ГТС, затвердженим постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - НКРЕКП, Регулятор), від 30.09.2015 № 2493, та Типовим договором транспортування природного газу, затвердженим постановою НКРЕКП від 30.09.2015 № 2497.

За змістом частин першої і другої статті 32 Закону України «Про ринок природного газу» (в редакції, чинній станом на момент укладення Договору) транспортування природного газу здійснюється на підставі та умовах договору транспортування природного газу в порядку, передбаченому кодексом газотранспортної системи та іншими нормативно-правовими актами.

За договором транспортування природного газу оператор газотранспортної системи зобов`язується забезпечити замовнику послуги транспортування природного газу на період та умовах, визначених у договорі транспортування природного газу, а замовник зобов`язується сплатити оператору газотранспортної системи встановлену в договорі вартість послуг транспортування природного газу.

Отже, укладений сторонами Договір за своєю правовою природою є договором транспортування природного газу.

Статтею 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Відповідно до частини першої статті 530 ЦК України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

За приписами статті 525 ЦК України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Відповідно до статті 629 ЦК України встановлено, що договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Згідно зі статтею 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Позивач вказує, що за результатами співставлення остаточної інформації про подачі/відбори відповідачем газу до/з газотранспортної системи у жовтні 2021 року оператор встановив, що у АТ «Київгаз» наявні негативні щодобові небаланси, які підлягають врегулюванню.

На виконання пункту 11.4 Договору оператором було оформлено відповідний акт врегулювання щодобових небалансів, а саме: акт врегулювання щодобових небалансів за газовий місяць жовтень 2021 року від 31.10.2021 № 10-2021- на суму 55 772 534,68 грн.

Керуючись пунктами 2.8 і 9.3 Договору, оператор через інформаційну платформу направив відповідачу рахунок на оплату щодобових небалансів від 31.10.2021 № 10-2021- на суму 55 772 534,68 грн.

Слід зазначити, що відправлення вказаних вище акта врегулювання щодобових небалансів і рахунку на оплату відповідачу підтверджується «Реєстром файлів відправлених з Інформаційної платформи ТОВ «Оператор ГТС України» за газовий місяць у період жовтень 2021 року (Акт врегулювання добових небалансів, Рахунок)».

У свою чергу, відповідач умови Договору, а саме пункту 9.3, не виконав і у термін 5 робочих днів не здійснив оплату за добові негативні небаланси жовтня 2021 року на загальну суму 55 772 534,68 грн.

Позивач, у зв`язку з безспірністю (відсутністю між сторонами спору щодо змісту, умов виконання та розміру) зобов`язань за добові негативні небаланси жовтня 2021 року, відповідними заявами (від 23.11.2021 № ТОВВИХ-21-13172, від 22.12.2021 № ТОВВИХ-21-14658, від 22.03.2022 № ТОВВИХ-22-3098, частково припинив зобов`язання AT «Київгаз» за добові негативні небаланси жовтня 2021 року шляхом зарахування зустрічних однорідних вимог на суму 335 946,81 грн.

Таким чином, заборгованість відповідача перед позивачем складає 55 436 587,87 грн.

Відповідач заперечував проти задоволення позовних вимог посилаючись, зокрема, на таке:

- підставою для вчинення дій з врегулювання добових небалансів є саме існування загрози цілісності газотранспортної системи, а позивачем не подано доказів того, що така загроза була наявна у жовтні 2021 року;

- строк виконання зобов`язань не настав, оскільки Товариство не надсилало АТ "Київгаз" в електронному чи паперовому вигляді рахунок від 31.10.2021 № 10-2021-.

Вказані доводи спростовуються матеріалами справи з огляду на таке.

Небаланс замовників послуг транспортування визначається оператором відповідно до алокації, тобто шляхом співставлення обсягів природного газу в точках входу/виходу до/з газотранспортної системи по конкретному замовнику.

Тобто при підрахунку небалансу за газовий місяць беруться до уваги усі обсяги природного газу, подані замовником до газотранспортної системи, та усі обсяги природного газу, які він відібрав з газотранспортної системи, та у разі якщо обсяги відборів перевищують обсяги подач, вважається, що у замовника існує негативний небаланс.

Суд виходить з того, що AT «Київгаз» є оператором газорозподільної системи та відповідно до діючої ліцензії здійснює функції по розподілу природного газу, тобто здійснює «переміщення» природного газу від постачальника до кінцевого споживача.

При цьому оператори газорозподільних систем використовують природний газ для своїх виробничо-технологічних витрат та власних потреб. У такому разі оператор газорозподільної системи зобов`язаний придбати необхідний йому обсяг природного газу у постачальника, після чого подати його у газотранспортну систему для того щоб здійснити його подальший правомірний відбір.

Іншим способом подачі оператором газорозподільної системи природного газу до газотранспортної системи є торгові сповіщення.

Оператор газорозподільної системи може правомірно відбирати з газотранспортної системи лише той газ, який був ним придбаний та поданий у газотранспортну систему, в іншому випадку відбір природного газу з газотранспортної системи вважається безпідставним відбором та створює негативний небаланс.

При цьому, обсяг небалансу визначається оператором на підставі інформації, яка подається самими замовниками послуг транспортування (операторами газорозподільних систем).

Відповідно до пункту 2 глави 3 розділу XII, пункту 5 глави 4 розділу IV Кодексу ГТС оператори газорозподільних систем відповідно до вимог цього Кодексу та за формами електронного документообігу оператора газотранспортної системи, погодженими з Регулятором, надають оператору газотранспортної системи шляхом внесення (завантаження файлів з накладанням ЕЦП) до інформаційної платформи зокрема таку інформацію:

- Форма № 1. Інформація про споживачів, підключених до газорозподільної системи;

- Форма № 2. Інформація про попередні та остаточні прогнози відборів/споживання природного газу споживачами, що не вимірюються щодобово, і відбори/споживання природного газу споживачами, що вимірюються щодобово (протягом доби);

- Форма № 3. Інформація про фактичний місячний відбір/споживання природного газу окремо по кожному споживачу, відбір/споживання якого не вимірюється щодобово, та/або щодо яких було змінено режим нарахування відбору/споживання природного газу;

- Форма № 4. Інформація про операторів газорозподільних систем (за їх наявності), яким природний газ передається з його газорозподільної системи, з визначенням місць підключення таких операторів та про об`єм/обсяг приймання-передачі природного газу з однієї газорозподільної зони в іншу;

- Форма № 8. Інформація про об`єм/обсяг подач природного газу у віртуальній точці входу з газорозподільної системи в розрізі газовидобувних підприємств.

Інформація, яку Операторам ГРМ направляє оператор ГТС:

- Форма № 9. Повідомлення про споживачів у зоні ліцензійної діяльності оператора ГРМ, які не включені до Реєстру споживачів жодного постачальника/постачальник яких не подав номінацію на точку виходу до ГРМ або така номінація була відхилена оператором ГТС/постачальник яких ініціював припинення їм газопостачання.

Відповідно до пункту 4 глави 1 розділу XII Кодексу ГТС відповідальність за своєчасність, повноту і достовірність інформації, що надається відповідно до цього розділу, несе той суб`єкт, на якого покладається обов`язок щодо надання інформації оператору газотранспортної системи відповідно до цього розділу.

Слід зазначити, що саме за результатами аналізу даних, що завантажені до інформаційної платформи AT «Київгаз» у вищенаведених формах та інформації щодо обсягів природного газу, які відображені в актах приймання-передачі природного газу (надіслані листом від 01.11.2021 № 7305ВИХ-21-1893), оператор і визначив обсяги небалансу відповідача.

Відповідно до пункту 15 глави 1 розділу IX Кодексу ГТС величина використаних замовником послуг транспортування обсягів потужності точок входу/виходу дорівнює величинам остаточних алокацій щодобових подач та відборів замовника послуг транспортування природного газу у відповідних точках входу/виходу.

Разом з тим, позивачем і відповідачем на підставі наданих послуг та на виконанням умов Договору було підписано та скріплено печатками акт наданих послуг від 31.10.2021 № 10-2021-/1001021, відповідно до якого АТ "Київгаз" отримало від Товариства послугу перевищення замовленої потужності у жовтні 2021 року.

Так, розмір перевищення замовленої (договірної) потужності відповідно до вказаного вище акта у жовтні 2021 року складає 1 940,71610 тис. м. куб.

Вказані обсяги перевищення замовленої (договірної) потужності відповідають обсягам відборів природного газу відповідачем з газотранспортної системи, відображених у розрахунках позивача.

Суд виходить з того, що підписавши зазначений акт без зауважень, відповідач підтвердив обсяги перевищеної замовленої (договірної) потужності, та, відповідно, й обсяги відборів природного газу та обсяги допущених ним щодобових негативних небалансів у жовтні 2021 року.

Крім того, на виконання постанови НКРЕКП від 07.07.2016 № 1234 «Про затвердження форм звітності НКРЕКП щодо здійснення моніторингу на ринку природного газу та інструкцій щодо їх заповнення» операторами газорозподільних систем щомісячно надається Регулятору форма звітності № 8в-НКРЕКП-газ-моніторинг (місячна) «Звіт про використання потужності газорозподільної системи та стан розрахунків».

На запит Товариства НКРЕКП листом від 10.05.2022 № 3463/16.2.1/7-22 надано звіт AT «Київгаз» про використання потужності газорозподільної системи та стан розрахунків (далі - Звіт), в тому числі за жовтень 2021 року.

Зі Звіту вбачається, що у самостійно підписаних уповноваженими посадовими особами та поданих до НКРЕКП звітах AT «Київгаз» у повному обсязі визнає наявність боргу з врегулювання негативних щодобових небалансів перед Товариство за спірний період.

Отже, належними, достовірними та вірогідними доказами підтверджено, що позивачем надано відповідачу послуги з врегулювання щодобових небалансів за жовтень 2021 року.

Що ж до доводів відповідача про те, що підставою для вчинення дій з врегулювання добових небалансів є саме існування загрози цілісності газотранспортної системи, а позивачем не подано доказів того, що така загроза була наявна у жовтні 2021 року, слід зазначити таке.

Сторонами у Договорі чітко врегульовано надання такої послуги без вказівки на те, що вона надається лише за умови існування загрози цілісності газотранспортної системи.

Оскільки позивачем документально підтверджено надання такої послуги, то відповідач, в силу умов Договору, зобов`язаний здійснити її оплату.

Що ж до визначення плати за добові небаланси, слід зазначити, що порядок її визначення врегулювано розділом XIV Кодексу ГТС.

У випадку, якщо сума подач природного газу замовника послуг транспортування природного газу за газову добу не дорівнює сумі відборів природного газу замовника послуг транспортування природного газу за цю газову добу, вважається, що у замовника послуг транспортування природного газу є добовий небаланс і до нього застосовується плата за добовий небаланс (пункт 2 глави 6 розділу XIV Кодексу ГТС).

Плата за добовий небаланс має відображати витрати та враховувати вартість вчинення балансуючих дій оператором газотранспортної системи, а також коригування, визначене відповідно до вимог цієї глави (пункт 4 глави 6 розділу XIV Кодексу ГТС).

Якщо добовий небаланс замовника послуг транспортування природного газу за газову добу є негативним, то вважається, що замовник послуг транспортування природного газу на підставі попередньої згоди, наданої на умовах договору на транспортування природного газу, придбав природний газ в оператора газотранспортної системи в обсязі добового небалансу та повинен сплатити оператору газотранспортної системи плату за добовий небаланс (пункт 6 глави 6 розділу XIV Кодексу ГТС).

Для розрахунку плати за добовий небаланс для кожного замовника послуг транспортування природного газу оператор газотранспортної системи множить остаточний обсяг добового небалансу на ціну, що застосовується відповідно до пунктів 8-12 цієї глави (пункт 7 глави 6 розділу XIV Кодексу ГТС).

Пунктом 8 глави 6 розділу XIV Кодексу ГТС для цілей розрахунку плати за добовий небаланс ціна, що застосовується визначається як маржинальна ціна придбання природного газу, якщо обсяг добового небалансу замовника послуг транспортування природного газу за газову добу є негативним (тобто коли відбори замовника послуг транспортування протягом газової доби перевищують його подачі).

Відповідно до пункту 11 глави 6 розділу XIV Кодексу ГТС у випадку непогодження Регулятором відповідно до пункту 10 цієї глави торгової платформи маржинальна ціна придбання визначається шляхом збільшення вартості природного газу, придбаного оператором газотранспортної системи внаслідок отримання послуг балансування за цю газову добу, на величину коригування.

Відповідно до пункту 13 глави 6 розділу XIV Кодексу ГТС Товариство направляло АТ "Київгаз" акт врегулювання щодобових небалансів з зазначенням у ньому застосованого методу розрахунку маржинальної ціни та визначеної вартості небалансів окремо за кожний день газового місяця та сумарно за увесь місяць.

Відповідачем не спростовано розрахунок позивача та не надано документального підтвердження того, що Товариство неправильно розрахувало розмір плати за добовий небаланс за жовтень 2021 року.

Що ж до тверджень відповідача про ненастання строку виконання зобов`язань у зв`язку з ненадсиланням йому рахунку позивачем, суд наголошує, що вказане спростовується тим, що Товариство документально підтвердило факт направлення як рахунку, так і акту, а саме: шляхом надання суду «Реєстру файлів, відправлених з Інформаційної платформи ТОВ «Оператор ГТС України» за газовий місяць у період жовтень 2021 року (Акт врегулювання добових небалансів, Рахунок)».

Отже, поданими позивачем доказами підтверджуються обставини, що є предметом доказування у даній справі, у свою чергу, відповідач не спростував доводів позивача.

Таким чином, заборгованість у сумі 55 436 587,87 грн є обґрунтованою та такою, що підлягає стягненню.

Крім основного боргу, позивач заявив до стягнення з відповідача 5 326 150,42 грн пені, 9 759 915,56 грн (період нарахування з 23.11.2022 по 23.05.2022) інфляційних втрат, 1 280 796,81 грн 3 % річних (період нарахування з 23.11.2022 по 30.08.2022).

За приписами статті 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Передбачене законом право кредитора вимагати сплати боргу з урахуванням індексу інфляції та 3% річних в порядку статті 625 ЦК України є способами захисту його майнового права та інтересу, суть яких полягає у відшкодуванні матеріальних втрат від знецінення грошових коштів внаслідок інфляційних процесів та отриманні компенсації (плати) від боржника за користування утримуваними ним грошовими коштами, належними до сплати кредиторові.

У частині першій статті 546 ЦК України зазначено, що виконання зобов`язання може забезпечуватися, зокрема, неустойкою.

Неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання; штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання; пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання (стаття 549 ЦК України).

Відповідно до пункту 13.5 Договору сторони узгодили, що у разі порушення замовником строків оплати, передбачених Договором, замовник сплачує пеню в розмірі подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла в період, за який сплачується пеня, від суми простроченого платежу за кожен день прострочення платежу.

Так, перевіривши здійснені позивачем розрахунки пені, 3% річних та інфляційних втрат, Господарський суд міста Києва дійшов висновку, що вони правильні.

Оскільки матеріалами справи підтверджується прострочення виконання зі сторони відповідача обов`язку з оплати щодобових небалансів, то є підстави для стягнення з відповідача 5 326 150,42 грн пені, 9 759 915,56 грн інфляційних втрат і 1 280 796,81 грн 3% річних.

Відповідачем було заявлено клопотання про зменшення розміру пені на 90%.

У свою чергу, позивач заперечив проти задоволення вказаного клопотання.

Вирішуючи питання про зменшення розміру пені та штрафу, які підлягають стягненню зі сторони, що порушила зобов`язання, суд повинен з`ясувати наявність значного перевищення розміру неустойки перед розміром збитків, а також об`єктивно оцінити, чи є даний випадок винятковим, виходячи з інтересів сторін, які заслуговують на увагу, ступеня виконання зобов`язань, причини неналежного виконання або невиконання зобов`язання, незначності прострочення у виконанні зобов`язання, невідповідності розміру пені наслідкам порушення, поведінки винної особи (в тому числі вжиття чи невжиття нею заходів до виконання зобов`язання, негайне добровільне усунення нею порушення та його наслідки), майновий стан сторін.

При цьому, зменшення розміру заявленої до стягнення неустойки є правом суду, і за відсутності у законі переліку обставин, які мають істотне значення, господарський суд, оцінивши надані сторонами докази та обставини справи у їх сукупності, на власний розсуд вирішує питання про наявність або відсутність у кожному конкретному випадку обставин, за яких можливе зменшення неустойки.

Відповідно до статті 233 Господарського кодексу України (далі - ГК України) суд має право зменшити розмір санкцій, якщо належні до сплати штрафні санкції надмірно великі порівняно із збитками кредитора. При цьому повинно бути взято до уваги: ступінь виконання зобов`язання боржником; майновий стан сторін, які беруть участь у зобов`язанні; не лише майнові, але й інші інтереси сторін, що заслуговують на увагу. Якщо порушення зобов`язання не завдало збитків іншим учасникам господарських відносин, суд може з урахуванням інтересів боржника зменшити розмір належних до сплати штрафних санкцій.

Згідно з частиною третьою статті 551 ЦК України розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду, якщо він значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, які мають істотне значення.

Відповідач, мотивуючи зменшення пені, зокрема, вказує, що:

- відповідно до фінансових звітів АТ «Київгаз», останнє в 2021 році отримало збиток у розмірі 97,832 млн. грн.;

- порушення договірних зобов`язань виникло не з вини відповідача, оскільки наразі встановлено мораторій на підвищення цін (тарифів) на ринку природного газу та у сфері теплопостачання протягом дії воєнного стану;

- наявна заборгованість у комунального підприємства «Київтеплоенерго» перед відповідачем у загальному розмірі 513 094 835,46 грн.

Разом з тим, суд відзначає, що причини невиконання зобов`язання, які означені відповідачем (введення воєнного стану (24.02.2022) та мораторій), настали пізніше, аніж порушення обов`язку за Договором (жовтень 2021 року).

Що ж до посилань відповідача на збиток отриманий у 2021 році, то слід зазначити, що вказана обставина не свідчить, що на даний момент майновий стан АТ «Київгаз» є таким, що унеможливлює здійснення сплати пені.

Доводи відповідача про наявність у його контрагента значної заборгованості не є обставиною у розумінні статті 233 ГК України та 551 ЦК України, яка дає підстави для зменшення пені.

АТ «Київгаз» не підтвердило документально та не надало належних доказів наявності обставин для зменшення розміру пені.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку про відсутність підстав для зменшення розміру пені.

Разом з тим, суд відзначає, що у викладі підстав для прийняття рішення суду необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 28.05.2020 у справі № 909/636/16.

Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів учасників справи та їх відображення у судовому рішенні, суд першої інстанції спирається на висновки, що зробив ЄСПЛ від 18.07.2006 у справі «Проніна проти України», в якому ЄСПЛ зазначив, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень.

У рішенні ЄСПЛ «Серявін та інші проти України» вказано, що усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункті 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) від 09.12.1994, серія A, N303-A, п. 29).

Аналогічна правова позиція викладена у постанові від 13.03.2018 Верховного Суду по справі № 910/13407/17.

З огляду на вищевикладене та встановлені фактичні обставини справи, суд надав вичерпну відповідь на всі питання, що входять до предмета доказування у даній справі та виникають при кваліфікації спірних відносин, як у матеріально-правовому, так і у процесуальному сенсах.

При цьому, суд зазначає, що іншим доводам сторін оцінка судом не надається, адже, вони не спростовують встановлених судом обставин та не впливають на результат прийнятого рішення.

Відповідно до частини першої статті 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Статтею 73 ГПК України передбачено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Згідно зі статтею 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Відповідачем не подано доказів на підтвердження заперечень проти задоволення позовних вимог.

За таких обставин, враховуючи подані учасниками справи докази, які оцінені судом у порядку статті 86 ГПК України, позов підлягає задоволенню.

За приписами статті 129 ГПК України витрати зі сплати судового збору покладаються на відповідача.

Керуючись статтями 129, 233, 236, 237, 240 та 241 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва

ВИРІШИВ:

1. Позов задовольнити повністю.

2. Стягнути з акціонерного товариства «Київгаз» (01103, м. Київ, вул. Михайла Бойчука, буд. 4-Б; ідентифікаційний код 03346331) на користь товариства з обмеженою відповідальністю «Оператор газотранспортної системи України» (03065, м. Київ, пр. Любомира Гузара, 44; ідентифікаційний код 42795490) 55 436 587 (п`ятдесят п`ять мільйонів чотириста тридцять шість тисяч п`ятсот вісімдесят сім) грн 87 коп. основного боргу, 1 280 796 (один мільйон двісті вісімдесят тисяч сімсот дев`яносто шість) грн 81 коп. 3% річних, 5 326 150 (п`ять мільйонів триста двадцять шість тисяч сто п`ятдесят) грн 42 коп. пені, 9 759 915 (дев`ять мільйонів сімсот п`ятдесят дев`ять тисяч дев`ятсот п`ятнадцять) грн 56 коп. інфляційних втрат, а також 868 350 (вісімсот шістдесят вісім тисяч триста п`ятдесят) грн судового збору.

3. Після набрання рішенням законної сили видати наказ.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 30.05.2023.

Суддя О.Г. Удалова