ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
УХВАЛА

про залишення позову без розгляду

"24" травня 2023 р.м. Одеса Справа № 916/792/23

Господарський суд Одеської області у складі судді Мостепаненко Ю.І.

при секретарі судового засідання Петровій О.О.,

представники сторін в судове засідання не з`явились;

розглядаючи у відкритому судовому засіданні справу № 916/792/23

за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк "Приватбанк" (01001, м. Київ, вул. Грушевського, буд.1Д, , адреса для листування 49094, м. Дніпро, вул. Набережна Перемоги, буд.50)

до відповідача Фізичної особи-підприємця Степанова Юрія Миколайовича ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний код НОМЕР_1 )

про стягнення 665 129,21 грн, -

ВСТАНОВИВ:

27.02.2023 Акціонерне товариство Комерційний банк "Приватбанк" звернулось до Господарського суду Одеської області з позовною заявою до Фізичної особи-підприємця Степанова Юрія Миколайовича, в якій просить суд стягнути з відповідача 665 129,21 грн заборгованості, у тому числі: 593 793,20 грн - основної заборгованості та 71 336,01 грн - заборгованості за процентами, а також суму судових витрат.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на неналежне виконання відповідачем умов укладеного між сторонами кредитного договору №-КД-3 від 16.11.2020 в частині повного та своєчасного повернення кредитних коштів та, відповідно виникнення обов`язку про дострокове повернення кредиту.

Крім того, разом з позовною заявою позивачем було подано заявку про отримання процесуальних документів в електронному вигляді (вх.№6133/23 від 27.02.2023), у якому останній просить суд надсилати процесуальні документи, у тому числі ухвали, на електронну адресу: ІНФОРМАЦІЯ_1

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 02.03.2023 позовну заяву АТ КБ "Приватбанк" залишено без руху та встановлено позивачу строк протягом десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків позовної заяви.

14.03.2023 до суду від позивача надійшла заява про усунення недоліків позовної заяви (вх.№7903/23), згідно якої останній такі недоліки усунув.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 20.03.2023 прийнято до розгляду позовну заяву та відкрито провадження у справі № 916/792/23 за правилами загального позовного провадження із призначенням підготовчого засідання на 19.04.2023.

19.04.2023 до суду від позивача надійшло клопотання про проведення судового засідання призначеного на 19.04.2023 без участі представника АТ КБ "Приватбанк" (вх.№12720/23).

В судовому засіданні 19.04.2023 оголошено протокольну ухвалу про продовження строку підготовчого провадження у справі №916/792/23 на 30 днів та відкладення підготовчого засідання у справі на 24.05.2023, про що ухвалою суду від 19.04.2023 повідомлено відповідача, в порядку ст.120 ГПК України.

Ухвала суду від 19.04.2023 була доставлена до електронного кабінету (Електронний Суд) Акціонерного товариства Комерційний банк "Приватбанк", що підтверджується довідкою про доставку електронного листа від 20.04.2023, яка міститься у матеріалах справи.

До того ж, вказана ухвала суду була направлена на електронну адресу позивача (ІНФОРМАЦІЯ_2) у відповідності до поданої позивачем заявки (вх.№6133/23 від 27.02.2023), що підтверджується доказом направлення електронного листа від 20.04.2023, наявним у матеріалах справи.

Також, господарським судом, з метою додаткового повідомлення ФОП Степанова Ю.М. про дату, час і місце проведення судового засідання, призначеного ухвалою суду від 19.04.2023 було розміщено оголошення на офіційному сайті Судової влади України за посиланням - https://od.arbitr.gov.ua/sud5017/gromadyanam/call, яке опубліковане 20.04.2023.

Однак, в судове засідання 24.05.2023 представники позивача та відповідача не з`явилися.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про залишення позовної заяви без розгляду, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 4 ст. 202 ГПК України, у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Аналогічну підставу залишення позову без розгляду містить п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України, відповідно до якої суд залишає позов без розгляду, якщо позивач (його представник) не з`явився у судове засідання, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

При цьому, зміст частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 ГПК України свідчить про те, що передбачена цими нормами процесуального права така процесуальна дія суду як залишення позову без розгляду з підстави нез`явлення позивача у судове засідання або неповідомлення про причини своєї неявки не залежить від того, чи була визнана судом явка позивача в судове засідання обов`язковою.

У разі відсутності у позивача наміру брати участь у судовому засіданні, нормами статей 202, 226 ГПК України передбачено подання позивачем заяви про розгляд справи за його відсутності. Тобто право позивача як особи, яка подала позов та зацікавлена в його розгляді, не бути присутнім у судовому засіданні кореспондується з його обов`язком подати до суду відповідну заяву про розгляд справи за його відсутності.

При цьому, саме у разі подання позивачем заяви про розгляд справи за його відсутності і лише в тому разі, якщо його нез`явлення перешкоджає розгляду справи, суд відповідно до вимог статей 120, 121 ГПК України може визнати явку позивача обов`язковою та викликати його у судове засідання

Відповідного висновку дійшов Верховний Суд у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду у постанові від 17.03.2023 по справі №910/17906/21.

Крім того, наведені положення статей 202, 226 ГПК України в чинній редакції не пов`язують можливість залишення позовної заяви без розгляду з необхідністю надання судом оцінки можливості вирішення спору за відсутності представника позивача, який не з`явився на виклик суду, не повідомив про причини неявки, був належним чином повідомлений про призначення справи до розгляду. Наведене, однак, не стосується випадків, коли позивач подав заяву про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору. Тобто оцінка можливості вирішення спору по суті за відсутності представника позивача має обов`язково надаватись судами виключно в разі, якщо позивач не з`явився на виклик суду, однак звернувся із заявою про розгляд цієї справи за його відсутності.

Відповідно до ч.ч.2-4 ст.226 ГПК України, про залишення позову без розгляду постановляється ухвала. Ухвалу про залишення позову без розгляду може бути оскаржено. Особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення обставин, що були підставою для залишення позову без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Як вже було зазначено судом, позивач - Акціонерне товариство Комерційний банк "Приватбанк" в судове засідання 24.05.2023 не з`явився.

Щодо повідомлення позивача про дату, час та місце проведення судового засідання, суд зазначає наступне.

Частиною 5 ст.6 ГПК передбачено, що суд направляє судові рішення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу на їхні офіційні електронні адреси, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням ЄСІТС в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про ЄСІТС та / або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Відповідно до п.17 гл.1 розд. ІІІ Положення про ЄСІТС особам, які зареєстрували Електронний кабінет, суд надсилає документи у справах, в яких такі особи беруть участь, в електронній формі шляхом їх надсилання до Електронного кабінету таких осіб або в інший спосіб, передбачений процесуальним законодавством, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Абзацом 5 п.37 гл.2 розд. ІІІ Положення про ЄСІТС передбачено, що особам, які не мають зареєстрованих Електронних кабінетів, документи у передбачених цим пунктом випадках можуть надсилатися засобами підсистем ЄСІТС на адресу електронної пошти, вказану такими особами під час подання документів до суду.

Тобто, ГПК України фактично передбачає два способи належного повідомлення сторони про дату, час та місце судового засідання - шляхом направлення рекомендованим листом з повідомленням про вручення та в електронній формі - через Електронний кабінет, в тому числі шляхом направлення листа на офіційну електронну пошту засобами підсистем ЄСІТС в випадках, передбачених п.37 гл.2 розд. ІІІ Положення про ЄСІТС.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 29.06.2022 у справі № 906/184/21.

Водночас, Верховний Суд зазначає, що у разі, якщо учасник надав суду електронну адресу (хоча міг цього і не робити), зазначивши їх у заяві (скарзі), то слід припустити, що учасник бажає, принаймні не заперечує, щоб ці засоби комунікації використовувалися судом. Це, в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них.

З огляду на це, суд, який комунікує з учасником справи за допомогою повідомлених ним засобів комунікації, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з "презумпції обізнаності": особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення.

Указане узгоджується з правовим висновком, викладеним Верховним Судом у постановах від 30 листопада 2022 року у справі № 759/14068/19.

З урахуванням наведеного, господарський суд виконав обов`язок щодо повідомлення позивача про дату, час та місце розгляду справи.

Крім того, не з`явившись у судове засідання 24.05.2023, позивач про поважність причини неявки у судове засідання суд не повідомив, заяви про розгляд справи за відсутності представника позивача також не надав.

За приписами ч. 4 ст. 11 ГПК України при розгляді справ суд застосовує Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Так, Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить з того, що положення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків.

Проте, право на суд не є абсолютним, і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 42 ГПК України учасники справи зобов`язані сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи.

За приписами ч. 1 ст. 43 ГПК України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

В рішенні від 07.07.1989 у справі "Юніон Аліментаріа проти Іспанії" Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення Європейського суду прав людини у справі "Каракуця проти України").

Суд вказує, що позивач не проявив добросовісну зацікавленість щодо стану судового провадження, не з`ясував обставини повідомлення відповідача про час та місце судового розгляду, не взяв участь у судовому засіданні та не надав клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Приймаючи до уваги наведене, оскільки позивач, якого належним чином повідомлено про дату, час і місце судового засідання, у судове засідання 24.05.2023 не з`явився, не повідомивши при цьому про причини відсутності та не надавши клопотання про розгляд справи без його участі, суд дійшов висновку, що позовна заява Акціонерного товариства Комерційний банк "Приватбанк" підлягає залишенню без розгляду.

Суд зауважує, що оцінка правомірності дій суду щодо залишення позовної заяви без розгляду у разі нез`явлення позивача до суду, без повідомлення про причини неявки та ненадання клопотання про розгляд справи без участі представника позивача, зокрема, була предметом розгляду Верховним Судом у справах №916/81/17, №916/2982/16.

Вказана позиція цілком підтримана у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.01.2023 у справі №9901/278/21 (провадження № 11-126заі22).

При цьому, висновки Верховного Суду в силу положень ст. 236 ГПК України є обов`язковими для суду першої інстанцій при застосуванні норм права.

Разом з тим, суд вважає за необхідне роз`яснити позивачу, що відповідно до ч. 4 ст. 226 ГПК України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення обставин, що були підставою для залишення позову без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись п. 4 ч.1 ст.226, ст.234 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву Акціонерного товариства Комерційний банк "Приватбанк" у справі №916/792/23 залишити без розгляду.

Ухвала набрала законної сили 24.05.2023 та може бути оскаржена в порядку ст.256 ГПК України.

Повний текст ухвали складено та підписано 25.05.2023 року.

Суддя Ю.І. Мостепаненко