РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

15.05.2023Справа № 910/812/23

Господарський суд міста Києва у складі судді Грєхової О.А., за участю секретаря судового засідання Коверги П.П., розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали господарської справи

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "8848"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Магнат Будсервіс ЛТД"

про стягнення 711 193,49 грн.

Представники сторін:

від позивача: Павлов К.Д., ордер серія ВІ № 1130230;

від відповідача: не з`явився.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Товариства з обмеженою відповідальністю « 8848» звернулось до Господарського суду міста Києва із позовними вимогами до Товариства з обмеженою відповідальністю «Магнат Будсервіс ЛТД» про стягнення 711 193,49 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані порушенням відповідачами зобов`язань за Договором підряду № 04/05-ПР/20-2-ІП від 04.05.2020, в частині здійснення розрахунків.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 23.01.2023 судом залишено позовну заяву без руху, встановлено строк для усунення недоліків позовної заяви - протягом десяти днів з дня вручення ухвали суду та спосіб їх усунення.

07.02.2023 до відділу діловодства Господарського суду міста Києва надійшла заява позивача про усунення недоліків.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 20.02.2023 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі, постановлено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання на 20.03.2023.

У судове засідання 20.03.2023 представник позивача з`явився, представник відповідача не з`явився.

За результатами судового засідання судом постановлено ухвалу про відкладення підготовчого судового засідання на 17.04.2023, яку занесено до протоколу судового засідання.

У судове засідання 17.04.2023 представник позивача з`явився, представник відповідача не з`явився.

Враховуючи, що судом здійснено усі необхідні та достатні дії для забезпечення правильного і своєчасного розгляду справи по суті, з огляду на відсутність підстав для відкладення підготовчого засідання, судом постановлено ухвалу про закриття підготовчого засідання та призначено справу до судового розгляду по суті на 15.05.2023, яку занесено до протоколу судового засідання.

У судове засідання 15.05.2023 представник позивача з`явився, представник відповідача не з`явився.

З метою повідомлення відповідача про розгляд справи судом та про його право подати відзив на позовну заяву, на виконання приписів Господарського процесуального кодексу України, ухвали суду були направлені судом рекомендованими листами з повідомленням про вручення на адресу місцезнаходження відповідача, зазначену в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, однак були повернуті відділом поштового зв`язку до суду з поміткою «адресат відсутній за вказаною адресою».

Відповідно до ч. 7 ст. 120 ГПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місцезнаходження чи місця проживання під час розгляду справи.

У разі відсутності заяви про зміну місця проживання ухвала про повідомлення чи виклик надсилається учасникам судового процесу, які не мають офіційної електронної адреси, та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, які забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, за останньою відомою суду адресою і вважається врученою, навіть якщо відповідний учасник судового процесу за цією адресою більше не знаходиться або не проживає.

Враховуючи наведене, оскільки відповідачем не повідомлено суд про зміну місцезнаходження та не забезпечено внесення відповідних змін до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, суд дійшов висновку, що в силу положень пункту 5 частини 6 статті 242 Господарського процесуального кодексу України день складення підприємством поштового зв`язку повідомлення про неможливість вручення поштового відправлення, вважається днем вручення відповідачу ухвал Господарського суду міста Києва.

Згідно з ч. 1 ст. 202 ГПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час та місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті.

Відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 202 Господарського процесуального кодексу України, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі, зокрема, неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.

Згідно з ч. 9 ст. 165 Господарського процесуального кодексу України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Відповідно до ч. 2 ст. 178 Господарського процесуального кодексу України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

При цьому, за приписами ч. 4 ст. 13 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Зважаючи на викладене, оскільки неявка представника відповідача не перешкоджає всебічному, повному та об`єктивному розгляду всіх обставин справи, суд вважає за можливе розглянути справу за наявними в ній матеріалами.

Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав у повному обсязі.

На виконання вимог ст. 223 Господарського процесуального кодексу України складено протоколи судових засідань, які долучено до матеріалів справи.

Відповідно до ст. 219 ГПК України рішення у даній справі прийнято у нарадчій кімнаті за результатами оцінки доказів, поданих сторонами.

У судовому засіданні 15.05.2023 відповідно до ст. 240 Господарського процесуального кодексу України судом проголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Розглянувши подані документи і матеріали, заслухавши пояснення представника позивача, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Господарський суд міста Києва

ВСТАНОВИВ:

04 травня 2020 між Товариством з обмеженою відповідальністю «Магнат Будсервіс ЛТД» (далі - генпідрядник, відповідач) та Товариством з обмеженою відповідальністю « 8848» (далі - підрядник, позивач) укладено Договір підряду № 04/05ПР/20-2-ІП (далі - Договір), за умовами якого генпідрядник доручає підряднику, а підрядник зобов`язується на свій ризик за рахунок своїх та/або залучених сил і ресурсів підрядника, у відповідності до даного Договору, проектної документації та законодавства виконати комплекс робіт з мурування стін та перегородок житлового будинку № 2 на об`єкті: «Комплексна забудова в межах IV, V, 2 п.к. ІІІ, 2 п.к. VIII мікрорайонів у багатофункціональному житловому районі на просп. Правди (навпроти з проспектом Василя Порика) у Подільському районі м. Києва (IV мікрорайон)».

Підрядник здійснює виконання робіт у строки, що передбачені в Протоколах погодження договірних цін.

За даним Договором роботи виконуються в обсягах, визначених проектною документацією. Остаточний обсяг робіт визначається на підставі АВР, виходячи з обсягу фактично виконаних робіт згідно з Договором (п. 1.2 Договору).

У пункті 3.1 Договору сторонами домовлено, що ціна Договору буде сформована по мірі видачі проектної документації та підписання протоколів погодження договірних цін на окремі види (етапи) робіт та становитиме їх суму. Остаточна ціна Договору визначається як загальна сума всіх підписаних сторонами протоколів погодження договірних цін та/або загальна вартість виконаних підрядником та прийнятих генпідрядником робіт на підставі підписаних сторонами актів виконаних робіт (АВР).

За умовами п. 3.3.1 Договору оплату робіт генпідрядник здійснює протягом 10 банківських днів з дати підписання АВР з урахуванням умов, визначених в Договорі.

Пунктам 4.1.1 та 4.1.18 Договору узгоджено, що генпідрядник зобов`язаний здійснювати фінансування робіт в порядку, обсягах та в строки, що передбачені даним Договором та згідно з щомісячним Графіком фінансування робіт та заявками підрядника на фінансування робіт, наданими генпідряднику в порядку визначеному пунктом 4.3.18 Договору та щомісячно підписувати АВР згідно з умовами Договору, або мотивувати свою відмову від їх підписання та забезпечувати авансування ресурсів підрядника та оплату виконаних робіт підрядника.

Відповідно до п. 4.1.11 Договору генпідрядник зобов`язаний приймати участь в закритті прихованих робіт, якщо такі передбачаються до виконання за цим Договором, забезпечити участь свого представника та участь повноважної особи - представника організації генерального проектувальника об`єкта для оформлення (підписання) документів у випадках, передбачених вимогам законодавства, підписувати акти приймання-передачі прихованих робіт.

Згідно з п. 6.1 Договору прийняття обсягів виконаних робіт здійснюється щомісячно та оформляється АВР. Приховані роботи приймаються з оформленням актів на відповідні роботи згідно з умовами п. 4.1.11 Договору.

У відповідності до п. 6.2 Договору підрядник до 28 числа поточного місяця надає генпідряднику в двох примірниках оформлений та підписаний повноважним інженером технічного нагляду, який представляє генпідрядника АВР за відповідний місяць та за домовленістю сторін - відомість обсягів виконаних робіт. Протягом 5 робочих днів з моменту надання підрядником відповідного АВР генпідрядник має підписати його, або направити підряднику мотивовану письмову відмову від підписання АВР. Підрядник зобов`язаний надати генпідряднику всю інформацію і підтверджуючі документи щодо робіт, ресурсів, в будь-який час допускати представників генпідрядника до об`єкта. У випадку, якщо генпідрядник необґрунтовано відмовляється від прийняття виконаних робіт (підписаний АВР) протягом 10 робочих днів з моменту отримання такого АВР від підрядника, робота вважається прийнятою, а генпідрядник зобов`язаний провести розрахунок за виконані роботи за Договором у відповідності до вимог п. 3.3.1 даного Договору.

Пунктом 6.3 Договору узгоджено, що генпідрядник має право відмовитись від прийняття робіт у разі виявлення в них недоліків (дефектів).

У випадку виявлення генпідрядником недоліків у виконаних роботах, він має право відмовитись від підписання АВР та/або кінцевого акту прийому-передачі виконаних будівельних робіт. При цьому, сторони складають та підписують акт, що фіксує такі недоліки та терміни їх усунення, а за необхідності до його укладання - проводить контрольні обміри виконаних обсягів робіт із складанням відповідних актів контрольних обмірів. Акт контрольних обмірів має містити інформацію про фактичний обсяг виконаних робіт та їх відповідність проектній документації, законодавству, технології виконання таких робіт, умовам Договору. В разі складання, акт контрольних обмірів є підставою для оформлення дефектного акту. Дефектний акт складається за формою, встановленою законодавством, але в будь-якому разі дефектний акт має містити інформацію про недоліки та дефекти, виявлені в роботах, причини їх виникнення (у разі необхідності), порядок їх усунення (у разі необхідності), вартість робіт по їх виправленню та строки на їх усунення. Підрядник зобов`язаний забезпечити присутність свої представників на об`єкті для складання та підписання відповідного дефектного акту. Зазначені недоліки мають бути усунені підрядником за власний рахунок в терміни, що зазначені в дефектному акті, а якщо вони не визначені - протягом 15 календарних днів з моменту виявлення відповідних недоліків.

При цьому сторони зобов`язуються протягом 2 робочих днів оформити АВР щодо частини належним чином фактично виконаних обсягів робіт та їх фактичної вартості. У цьому випадку надані спочатку підрядником АВР не підписуються. Роботи, в яких виявлено недоліки вважаються не виконаними та не підлягають оплаті генпідрядником до моменту усунення підрядником відповідних недоліків та прийняття таких робіт генпідрядником, що включаються до обсягу виконаних робіт згідно наступних (у звітному періоді) АВР.

Цей Договір набувай чинності з моменту його підписання уповноваженими представниками сторін та діє до повного виконання сторонами своїх зобов`язань. Сторони погодили, що в частині грошових зобов`язань, Договір діє до моменту проведення остаточних грошових розрахунків між сторонами, а в частині гарантійних зобов`язань - до виконання умов, визначених статтею 7 даного Договору (п. 12.1 Договору).

01 квітня 2021 року сторонами узгоджено Протокол погодження договірної ціни № 4 до Договору відповідно до якого, вартість робіт визначається в Додатку № 1 (Договірна ціна) до цього Протоколу та становить 11 024,93 грн., крім того ПДВ 20% - 2 204,99 грн.

Вартість робіт становить загальну вартість виконаних підрядником та прийнятих генпідрядником робіт згідно підписаних сторонами АВР.

Договірна ціна (Додаток № 1, який є невід`ємною частиною цього Протоколу) є динамічною.

За погодженням сторін, генпідрядник може перераховувати підряднику аванс у розмірі узгодженому сторонами, за умови отримання його від замовника.

Розрахунки за фактично виконані роботи здійснюються протягом 20 банківських днів з моменту підписання сторонами АВР.

Звертаючись з позовом до суду, позивач зазначає, що за період з дати укладення Договору позивач належним чином виконав, а відповідач прийняв роботи на загальну суму 22 104 495,49 грн., що підтверджується підписаними сторонами актами приймання виконання будівельних робіт № 1 за вересень 2020 року від 30.07.2021 на суму 4 135 324,12 грн., № 2 за листопад 2020 року на суму 5 285 621,88 грн., № 3 за листопад 2020 року на суму 6 249 767,82 грн., № 4 за грудень 2020 року на суму 3 244 907,64 грн., № 5 за квітень 2021 року на суму 3 183 301,25 грн., № 6 за вересень 2021 року на суму 198 689,35 грн., за жовтень 2021 року на суму 7 665,71 грн.,за листопад 2021 року на суму 347 284,27 грн. та Довідками про вартість виконаних будівельних робіт та витрати за листопад 2021 року на суму 347 284,27 грн. та за жовтень 2021 року на суму 7 665,71 грн., однак відповідач в порушення взятих на себе зобов`язань, вартість робіт у повному обсязі не оплатив, в зв`язку з чим, за відповідачем обліковується заборгованість в розмірі 548 066,55 грн., в зв`язку з чим, позивач вимушений був звернутись з повозом до суду.

Також у зв`язку з неналежним виконанням відповідачем взятих на себе зобов`язань за Договором, позивачем нараховано та заявлено до стягнення пеню у розмірі 29 258,56 грн., 3% річних в розмірі 14 367,22 грн. та інфляційні втрати в розмірі 119 501,16 грн.

Оцінивши подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному, всебічному і об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов наступного висновку.

Згідно зі ст. 11 Цивільного кодексу України, цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки; підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.

Так, згідно частини першої статті 509 Цивільного кодексу України, зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Частинами 1, 3, 5 ст. 626 Цивільного кодексу України встановлено, що договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Договір є двостороннім, якщо правами та обов`язками наділені обидві сторони договору. Договір є відплатним, якщо інше не встановлено договором, законом, або не випливає із суті договору.

У відповідності до положень ст.ст. 6, 627 Цивільного кодексу України, сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Згідно зі ст. 628 Цивільного кодексу України, зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Відповідно до ч.1 ст. 837 Цивільного кодексу України, за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу.

Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові (ч. 2 ст. 837 Цивільного кодексу України).

У відповідності до ч. 1 ст. 854 Цивільного кодексу України, якщо договором підряду не передбачена попередня оплата виконаної роботи або окремих її етапів, замовник зобов`язаний сплатити підрядникові обумовлену ціну після остаточної здачі роботи за умови, що роботу виконано належним чином і в погоджений строк або, за згодою замовника, - достроково.

Відповідно до ч. 1 ст. 875 Цивільного кодексу України, за договором будівельного підряду підрядник зобов`язується збудувати і здати у встановлений строк об`єкт або виконати інші будівельні роботи відповідно до проектно-кошторисної документації, а замовник зобов`язується надати підрядникові будівельний майданчик (фронт робіт), передати затверджену проектно-кошторисну документацію, якщо цей обов`язок не покладається на підрядника, прийняти об`єкт або закінчені будівельні роботи та оплатити їх.

Договір будівельного підряду укладається на проведення нового будівництва, капітального ремонту, реконструкції (технічного переоснащення) підприємств, будівель (зокрема житлових будинків), споруд, виконання монтажних, пусконалагоджувальних та інших робіт, нерозривно пов`язаних з місцезнаходженням об`єкта (ч. 2 ст. 875 Цивільного кодексу України).

Статтею 838 ЦК України передбачено, що підрядник має право, якщо інше не встановлено договором, залучити до виконання роботи інших осіб (субпідрядників), залишаючись відповідальним перед замовником за результат їхньої роботи. У цьому разі підрядник виступає перед замовником як генеральний підрядник, а перед субпідрядником - як замовник.

Генеральний підрядник відповідає перед субпідрядником за невиконання або неналежне виконання замовником своїх обов`язків за договором підряду, а перед замовником - за порушення субпідрядником свого обов`язку.

Замовник і субпідрядник не мають права пред`являти один одному вимоги, пов`язані з порушенням договорів, укладених кожним з них з генеральним підрядником, якщо інше не встановлено договором або законом.

У договорі підряду визначається ціна роботи або способи її визначення (ст. 843 ЦК України).

Частина 1 ст. 853 Цивільного кодексу України визначає, що замовник зобов`язаний прийняти роботу, виконану підрядником відповідно до договору підряду, оглянути її і в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків негайно заявити про них підрядникові.

Якщо замовник не зробить такої заяви, він втрачає право у подальшому посилатися на ці відступи від умов договору або недоліки у виконаній роботі.

Тобто, законодавець покладає на підрядника обов`язок виконати роботу, а замовник зобов`язаний її прийняти і оплатити.

Згідно ч. 4 ст. 882 Цивільного кодексу України, передання робіт підрядником і прийняття їх замовником оформляється актом, підписаним обома сторонами. У разі відмови однієї із сторін від підписання акта про це вказується в акті і він підписується другою стороною.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідачем без заперечень та зауважень прийнято виконані позивачем за Договором роботи згідно Актів приймання виконання будівельних робіт № 1 за вересень 2020 року від 30.07.2021 на суму 4 135 324,12 грн., № 2 за листопад 2020 року на суму 5 285 621,88 грн., № 3 за листопад 2020 року на суму 6 249 767,82 грн., № 4 за грудень 2020 року на суму 3 244 907,64 грн., № 5 за квітень 2021 року на суму 3 183 301,25 грн., № 6 за вересень 2021 року на суму 198 689,35 грн., за жовтень 2021 року на суму 7 665,71 грн., за листопад 2021 року на суму 347 284,27 грн. та Довідок про вартість виконаних будівельних робіт та витрати за листопад 2021 року на суму 347 284,27 грн. та за жовтень 2021 року на суму 7 665,71 грн.

Відповідно до ст. 610 Цивільного кодексу України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Згідно ст. 530 Цивільного кодексу України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Зобов`язання, строк (термін) виконання якого визначений вказівкою на подію, яка неминуче має настати, підлягає виконанню з настанням цієї події.

Згідно з ч. 1 ст. 854 ЦК України визначає, що якщо договором підряду не передбачена попередня оплата виконаної роботи або окремих її етапів, замовник зобов`язаний сплатити підрядникові обумовлену ціну після остаточної здачі роботи за умови, що роботу виконано належним чином і в погоджений строк або, за згодою замовника, - достроково.

За умовами п. 4 Протоколу погодження договірної ціни № 4 від 01.04.2021 до Договору розрахунки за фактично виконані роботи здійснюються протягом 20 банківських днів з моменту підписання сторонами АВР.

Статтею 599 ЦК України передбачено, що зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином.

Відповідачем в свою чергу, доказів оплати виконаних позивачем робіт на суму 548 066,55 грн., до матеріалів справи не надано.

Частина 1 статті 193 Господарського кодексу України встановлює, що суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться і до виконання господарських договорів застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.

Кожна сторона повинна вжити усіх заходів, необхідних для належного виконання нею зобов`язання, враховуючи інтереси другої сторони та забезпечення загальногосподарського інтересу. Порушення зобов`язань є підставою для застосування господарських санкцій, передбачених цим Кодексом, іншими законами або договором (ч. 2 ст. 193 Цивільного кодексу України).

Положеннями статті 526 Цивільного кодексу України передбачено, що зобов`язання повинні виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом (ст. 525 Цивільного кодексу України).

Договір, відповідно до ст. 629 Цивільного кодексу України, є обов`язковим для виконання сторонами.

Враховуючи вищенаведене, суд приходить до висновку, що боржник вважається таким, що прострочив виконання грошового зобов`язання з оплати виконаних позивачем робіт, а тому за відповідачем обліковується заборгованість у розмірі 548 066,55 грн.

Також у зв`язку з неналежним виконанням відповідачем взятих на себе зобов`язань за Договором, позивачем нараховано та заявлено до стягнення пеню у розмірі 29 258,56 грн., 3% річних в розмірі 14 367,22 грн. та інфляційні втрати в розмірі 119 501,16 грн.

Згідно з частиною 1 статті 612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Відповідно до статей 216, 218 ГК України порушення зобов`язання є підставою для застосування господарських санкцій в порядку, передбаченому законодавством та договором.

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 611 Цивільного кодексу України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема сплата неустойки.

Штрафними санкціями у Господарському кодексі України визнаються господарські санкції у вигляді грошової суми (неустойка, штраф, пеня), яку учасник господарських відносин зобов`язаний сплатити у разі порушення ним правил здійснення господарської діяльності, невиконання або неналежного виконання господарського зобов`язання (частина 1 статті 230 Господарському кодексі України).

У відповідності до норм частини 1 статті 549 Цивільного кодексу України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання.

Суд зазначає, що за порушення у сфері господарювання учасники господарських відносин несуть господарсько-правову відповідальність шляхом застосування до правопорушників господарських санкцій на підставах і в порядку, передбачених ГК України, іншими законами та договором (частина друга статті 193, частина перша статті 216 та частина перша статті 218 ГК України).

Одним із видів господарських санкцій згідно з частиною другою статті 217 ГК України є штрафні санкції, до яких віднесено та пеню.

Розмір штрафних санкцій відповідно до частини четвертої статті 231 ГК України встановлюється законом, а в разі якщо розмір штрафних санкцій законом не визначено, санкції застосовуються в передбаченому договором розмірі. При цьому розмір санкцій може бути встановлено договором у відсотковому відношенні до суми невиконаної частини зобов`язання або в певній, визначеній грошовій сумі, або у відсотковому відношенні до суми зобов`язання незалежно від ступеня його виконання, або у кратному розмірі до вартості товарів (робіт, послуг).

Такий вид забезпечення виконання зобов`язання (та одночасно вид відповідальності за неналежне виконання/невиконання зобов`язання) як пеня та механізм її нарахування встановлено частиною третьою статті 549 ЦК України, частиною шостою статті 231 ГК України та частиною шостою статті 232 ГК України.

Відповідно до ч. 3 ст. 549 Цивільного кодексу України пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

У відповідності до п. 9.2 Договору у випадку порушення генпідрядником строків виплати авансів згідно з погодженим графіком фінансування робіт чи заявок підрядника на фінансування робіт та строків сплати грошових коштів за виконанні роботи згідно з АВР, а також строків повернення резервного утримання, він зобов`язаний сплатити на користь підрядника неустойку у вигляді пені в розмірі облікової ставки НБУ від простроченої (несплаченої) суми за кожен день такого прострочення.

Водночас, як вбачається із здійсненого позивачем розрахунку, позивачем не враховано, що сторонами узгоджено оплату протягом 20 саме банківських днів, а не календарних.

Таким чином, здійснивши перерахунок пені, з урахуванням наведеного, судом встановлено, що стягненню з відповідача підлягає пеня в розмірі 28 113,82 грн.

Згідно з ч. 2 ст. 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з врахуванням встановлено індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Здійснивши перерахунок заявлених до стягнення сум 3% річних та інфляційних втрат, з урахуванням встановленого судом періоду прострочення відповідача з оплати виконаних позивачем робіт, судом встановлено, що стягненню з відповідача підлягають 3% у розмірі 13 702,80 грн. та інфляційні втрати в розмірі 119 501,16 грн.

Статтею 13 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Статтею 74 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог та заперечень.

Відповідно до ст.ст. 76, 77 Господарського процесуального кодексу України, належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Відповідач під час розгляду справи не надав суду жодних доказів, які б спростовували заявлені позовні вимоги та свідчили про відсутність у нього обов`язку сплатити заборгованість за поставлений товар.

За таких обставин, оцінивши подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному, всебічному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов висновку про часткове задоволення позовних вимог з покладенням судового збору в цій частині на відповідача в порядку ст. 129 Господарського процесуального кодексу України.

Керуючись ст.ст. 74, 76-80, 129, 236 - 240 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва

ВИРІШИВ :

1. Позов задовольнити повністю.

2. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Магнат Будсервіс ЛТД" (03022, місто Київ, пров. Жуковського Василя, будинок 15, корпус 3; ідентифікаційний код 33692010) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю " 8848" (79005, м. Львів, вул. Зелена, будинок 11А, квартира 8; ідентифікаційний код 43048868) заборгованість в розмірі 548 066 (п`ятсот сорок вісім тисяч шістдесят шість) грн. 55 коп., пеню в розмірі 28 113 (двадцять вісім тисяч сто тринадцять) грн. 82 коп., 3% річних в розмірі 13 702 (тринадцять тисяч сімсот дві) грн. 80 коп., інфляційні втрати в розмірі 119 501 (сто дев`ятнадцять тисяч п`ятсот одна) грн. 16 коп. та витрати по сплаті судового збору в розмірі 10 640 (десять тисяч шістсот сорок) грн. 77 коп.

3. Після набрання рішенням Господарського суду міста Києва законної сили видати відповідний наказ.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до апеляційного господарського суду протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складено: 24.05.2023

Суддя О.А. Грєхова