ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

"29" травня 2023 р. Справа№ 910/15938/18

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Отрюха Б.В.

суддів: Полякова Б.М.

Грека Б.М.

Розглянувши заяву про відвід судді Ходаківської І.П. від розгляду апеляційної скарги ОСОБА_1 на рішення господарського суду міста Києва від 16.11.2022 (повне рішення складено 25.11.2022) та за заявою Фізичної особи - ліквідатора ТОВ «Перша будівельна корпорація» Єрешка Максима Олександровича про приєднання до апеляційної скарги ОСОБА_1 на рішення господарського суду міста Києва від 16.11.2022 у справі №910/15938/18 (суддя Нечай О.В.)

за позовом ОСОБА_2

до Товариства з обмеженою відповідальністю «Перша будівельна корпорація»

за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача: ОСОБА_1

про визнання недійсними рішень, скасування реєстраційних дій

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Північного апеляційного господарського суду у складі колегії суддів: Ходаківської І.П, Демидової А.М., Корсака В.А. перебуває апеляційна скарга ОСОБА_1 на рішення господарського суду міста Києва від 16.11.2022 у справі № 910/15938/18, у розгляді якої в судовому засіданні 26.04.2023 оголошено перерву до 31.05.2023.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 27.04.2023 у складі колегії суддів: Ходаківської І.П, Демидової А.М., Корсака В.А.1. апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Перша будівельна корпорація» в особі ліквідатора - Єрешка Максима Олександровича на рішення господарського суду міста Києва від 16.11.2022 у справі №910/15938/18 залишено без руху та встановлено скаржнику строк для усунення її недоліків.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 25.05.2023 у складі колегії суддів: Ходаківської І.П, Демидової А.М., Корсака В.А. відмовлено у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю «Перша будівельна корпорація» в особі ліквідатора - Єрешка Максима Олександровича на рішення господарського суду міста Києва від 16.11.2022 у справі №910/15938/18; апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Перша будівельна корпорація» в особі ліквідатора - Єрешка Максима Олександровича на рішення господарського суду міста Києва від 16.11.2022 у справі №910/15938/18 з доданими документами повернуто скаржнику без розгляду.

25.05.2023 до Північного апеляційного господарського суду надійшла заява представника ОСОБА_1 - Воротиленка О.С. про відвід судді Ходаківської І.П. від розгляду справи № 910/15938/18.

Вказана заява мотивована наявністю у заявника сумнівів у об`єктивності та неупередженості судді у розгляді цієї справи, оскільки недоліки заяви про приєднання до апеляційної скарги були усунені 26.04.2023.

Також, останній вказує, що станом на 25.05.2023 в матеріалах справи №910/15938/18 відсутні ухвали про відкриття провадження за заявою про приєднання до апеляційної скарги та за апеляційною скаргою відповідача на рішення господарського суду міста Києва від 16.11.2022.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 26.05.2023 у справі №910/15938/18 визнано відвід заявлений представником ОСОБА_1 - Воротиленка О.С. судді Ходаківської І.П. від розгляду справи № 910/15938/18 необґрунтованим.

Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 29.05.2023 заява представника ОСОБА_1 - Воротиленка О.С. про відвід судді Ходаківської І.П., передана на розгляд колегії суддів у складі: головуючий суддя Отрюх Б.В. судді: Грек Б.М., Поляков Б.М.

Колегія суддів Північного апеляційного господарського суду, розглянувши заяву судді представника ОСОБА_1 - Воротиленка О.С. про відвід колегії суддів не знайшла підстав для її задоволення, виходячи з наступного.

Право подавати заяву про відвід судді є однією з гарантій законності здійснення правосуддя і об`єктивності та неупередженості розгляду справи. Статтею 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини 1950 року, ратифікованою Верховною Радою України (Закон України від 17.07.1997 № 475/97-ВР), закріплені основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її цивільного позову в національному суді, серед яких - розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Бочан проти України» (Заява №7577/02) від 03.05.2007 суд нагадує, що «безсторонність», в сенсі п. 1 статті 6, має визначатися відповідно до суб`єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі - тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об`єктивного критерію - тобто, чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу. Відповідно до об`єктивного критерію має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності суддів. У цьому зв`язку навіть зовнішні ознаки мають певне значення. Ключовим питанням є питання довіри, яку суди в демократичному суспільстві мають вселяти суспільству і, перш за все, сторонам у процесі.

В рішенні у справі «Олександр Волков проти України» від 09.01.2013 зазначено наступне. Як правило, безсторонність означає відсутність упередженості та необ`єктивності. Згідно з усталеною практикою Суду існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно встановлюватися згідно з: (І) суб`єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та (ІІ) об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності (див., серед інших, рішення у справах «Фей проти Австрії», від 24.02.1993, Series A N 255, пп. 28 та 30, та «Веттштайн проти Швейцарії», заява № 33958/96, п. 42, ECHR 2000-XII). Проте між суб`єктивною та об`єктивною безсторонністю не існує беззаперечного розмежування, оскільки поведінка судді не тільки може викликати об`єктивні побоювання щодо його безсторонності з точки зору стороннього спостерігача (об`єктивний критерій), а й може бути пов`язана з питанням його або її особистих переконань (суб`єктивний критерій) ( рішення у справі «Кіпріану проти Кіпру», заява № 73797/01, п. 119, ECHR 2005-XIII). Отже, у деяких випадках, коли докази для спростування презумпції суб`єктивної безсторонності судді отримати складно, додаткову гарантію надасть вимога об`єктивної безсторонності (див. рішення від 10 червня 1996 року у справі «Пуллар проти Сполученого Королівства», п. 32, Reports 1996-III). У цьому відношенні навіть вигляд має певну важливість - іншими словами, "має не лише здійснюватися правосуддя - ще має бути видно, що воно здійснюється". Адже йдеться про довіру, яку в демократичному суспільстві суди повинні вселяти у громадськість (рішення від 26.10.1984 у справі "Де Куббер проти Бельгії", Series A, №86). Насамкінець, концепції незалежності та об`єктивної безсторонності тісно пов`язані між собою та залежно від обставин можуть вимагати спільного розгляду (рішення у справі "Сасілор-Лормін проти Франції", заява №65411/01, п. 62, ECHR 2006-XIII).

Відвід - це процесуальний інститут, що містить умови, за яких особа не може брати участі у конкретній справі. Відвід судді в господарському процесі як правова категорія - це висловлена в письмовій формі недовіра колегії господарського суду на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі внаслідок виявлення будь-якої особистої прихильності чи упередженості, заявлена учасником розгляду конкретної справи.

Стаття 35 Господарського процесуального кодексу України (надалі -ГПК України) визначає підстави для відводу (самовідводу) судді, а саме:

- суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді;

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 36 цього Кодексу.

До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Статтею 36 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої інстанції, не може брати участі в розгляді цієї самої справи в судах апеляційної і касаційної інстанцій, а так само у новому розгляді справи судом першої інстанції після скасування рішення суду або ухвали про закриття провадження в справі.

Суддя, який брав участь у врегулюванні спору у справі за участю судді, не може брати участі в розгляді цієї справи по суті або перегляді будь-якого ухваленого в ній судового рішення.

Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді апеляційної інстанції, не може брати участі у розгляді цієї самої справи в судах касаційної або першої інстанцій, а також у новому розгляді справи після скасування постанови суду апеляційної інстанції.

Суддя, який брав участь у перегляді справи в суді касаційної інстанції, не може брати участі в розгляді цієї справи в суді першої чи апеляційної інстанцій, а також у новому її розгляді після скасування постанови суду касаційної інстанції.

Суддя, який брав участь у вирішенні справи, рішення в якій було в подальшому скасоване судом вищої інстанції, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд за нововиявленими обставинами рішення суду у цій справі.

Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої, апеляційної, касаційної інстанцій, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з виключними обставинами у цій справі.

Водночас, згідно з п. 1 ст. 43 ГПК України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Подана представником ОСОБА_1 - Воротиленка О.С. заява про відвід судді Ходаківської І.П. обґрунтована тим, що у заявника наявні сумніви у об`єктивності та неупередженості судді у розгляді цієї справи, оскільки недоліки заяви про приєднання до апеляційної скарги були усунені 26.04.2023, а строк відкриття провадження за вищезгаданою заявою сплив 01.05.2023.

Також, заявник звернув увагу, що станом на 25.05.2023 в матеріалах справи №910/15938/18 відсутні ухвали про відкриття провадження за заявою про приєднання до апеляційної скарги та за апеляційною скаргою відповідача на рішення господарського суду міста Києва від 16.11.2022.

Розглянувши заяву представника ОСОБА_1 - Воротиленка О.С. про відвід судді Ходаківської І.П., суд не вбачає підстав для її задоволення, оскільки наведені заявником доводи їх обґрунтування в розумінні ст. ст. 35, 36 Господарського процесуального кодексу України, не можуть бути підставою для відводу суддів.

Крім того, заява про відвід не містить даних про наявність обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності суддів. Інші твердження заявника щодо упередженості та необ`єктивності суддів є припущеннями, які не підтверджені наявними у матеріалах справи документами.

Згідно п. 7, п. 11 ст. 39 Господарського процесуального кодексу України питання про відвід має бути розглянуто не пізніше двох днів з дня надходження заяви про відвід. За результатами вирішення заяви про відвід суд постановляє ухвалу.

За таких обставин, керуючись ст. 35, 36, 39, 42, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд, -

УХВАЛИВ:

1. У задоволенні заяви представника ОСОБА_1 - Воротиленка О.С. про відвід судді Ходаківської І.П. у справі №910/15938/18 відмовити.

2. Справу №910/15938/18 повернути до розгляду колегії суддів Північного апеляційного господарського суду у складі: головуючого судді Ходаківська І.П., судді Демидова А.М., Корсак В.А.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя Б.В. Отрюх

Судді Б.М. Поляков

Б.М. Грек