УХВАЛА

24 травня 2023 року

м. Київ

cправа № 904/5635/19 (904/1835/22)

Верховний Суд у складі судді Касаційного господарського суду Пєскова В.Г.

розглянувши матеріали касаційної скарги Головного управління Державної казначейської служби України у Дніпропетровській області за вх. № 2985/2023

на постанову Центрального апеляційного господарського суду від 06.04.2023

у складі колегії суддів: Мороза В.Ф. (головуючого), Кузнецова В.О., Чередка А.Є.

та на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 01.11.2022

у складі судді Первушина Ю.Ю.

у справі № 904/5635/19 (904/1835/22)

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Смачна країна"

до відповідача-1: Головного управління ДПС у м. Києві

відповідача-2: Головного управління ДПС у Дніпропетровській області

відповідача-3: Державного бюджету України в особі Головного управління Державної казначейської служби України у Дніпропетровській області

про зобов`язання вчинити дії та стягнення надміру сплачених сум грошових зобов`язань з податку на додану вартість

у межах справи № 904/5635/19

за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "Чиста планета"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Смачна країна"

про визнання банкрутом, -

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Смачна країна" (далі - ТОВ "Смачна країна") звернулось до Господарського суду Дніпропетровської області із позовною заявою до Державної податкової служби України в особі відокремленого підрозділу Головного управління ДПС у м. Києві, Державної податкової служби України в особі відокремленого підрозділу Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, Державного бюджету України в особі Головного управління Державної казначейської служби України у Дніпропетровській області, про зобов`язання вчинити дії та стягнення надміру сплачених сум грошових зобов`язань з податку на додану вартість.

01.11.2022 рішенням Господарського суду Дніпропетровської області у справі №904/5635/19 (904/1835/22) позовні вимоги задоволено повністю.

Визнано протиправною бездіяльність та зобов`язано Головне управління ДПС у м.Києві внести зміни/коригування до інформаційної системи органів ДПС та інтегрованих карток платника ТОВ "Смачна країна" () шляхом виключення з обліку відомостей про податковий борг, а саме, виключити з обліку відомості про наявність податкового боргу з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, сплачений юридичними особами, які є власниками об`єктів житлової нерухомості/18010100 у розмірі 4 984,96 грн (основні зобов`язання - 1 163, 08 грн, пеня - 3 821, 88 грн); податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, сплачений юридичними особами, які є власниками об`єктів нежитлової нерухомості/18010400 у розмірі 120 899, 26 грн та залишок несплаченої пені - 40 949, 34 грн.

Визнано протиправною бездіяльність та зобов`язано Головне управління ДПС у Дніпропетровській області сформувати електронний висновок про повернення надміру сплачених грошових зобов`язань та надіслати такий висновок до казначейства для виконання по поверненню ТОВ "Смачна країна" () з бюджетного рахунку за КБК 14060100 "Податок на додану вартість із вироблених в Україні товарів (робіт, послуг)" грошових коштів в розмірі 457 803,19 грн на ліквідаційний рахунок ТОВ "Смачна країна" НОМЕР_1 в АТ "ОТП Банк". МФО 300528, .

Стягнуто з Державного бюджету України через Головне управління Державної казначейської служби України у Дніпропетровській області надміру сплачені суми грошових зобов`язань з податку на додану вартість у розмірі 457 803,19 грн на ліквідаційний рахунок ТОВ "Смачна країна" НОМЕР_2 в АТ "ОТП Банк", МФО 300528, .

06.04.2023 постановою Центрального апеляційного господарського суду у справі №904/5635/19 (904/1835/22) рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 01.11.2022 в частині задоволення позовних про зобов`язання Головного управління ДПС у Дніпропетровській області сформувати електронний висновок про повернення надміру сплачених грошових зобов`язань та надіслати такий висновок до Казначейства для виконання по поверненню ТОВ "Смачна країна" () з бюджетного рахунку за КБК 14060100 "Податок на додану вартість із вироблених в Україні товарів (робіт, послуг)" грошових коштів у розмірі 457 803,19 грн на ліквідаційний рахунок ТОВ "Смачна країна" НОМЕР_1 в АТ "ОТП Банк", МФО 300528, скасовано.

Прийнято в цій частині нове рішення про відмову у задоволенні позовної вимоги.

В решті рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 01.11.2022 у справі № 904/5635/19 (904/1835/22) залишено без змін.

04.05.2023 (через підсистему "Електронний суд") Головним управлінням Державної казначейської служби України у Дніпропетровській області подано до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду касаційну скаргу, в якій скаржник просить скасувати постанову Центрального апеляційного господарського суду від 06.04.2023 та рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 01.11.2022 у справі №904/5635/19 (904/1835/22); прийняти нове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог в частині стягнення з Державного бюджету України через Головне управління Державної казначейської служби України у Дніпропетровській області надміру сплачених сум грошових зобов`язань з податку на додану вартість у розмірі 457 803,19 грн на ліквідаційний рахунок ТОВ "Смачна країна" НОМЕР_2 в АТ "ОТП Банк", МФО 300528,

Також Головним управлінням Державної казначейської служби України у Дніпропетровській області у касаційній скарзі заявлено клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження та про звільнення від сплати судового збору за подання касаційної скарги у даній справі.

04.05.2023 зазначену касаційну скаргу передано колегії суддів у складі: головуючого - Пєскова В.Г. (суддя-доповідач), суддів: Банаська О.О., Білоуса В.В.

Щодо клопотання Головного управління Державної казначейської служби України у Дніпропетровській області про поновлення строку на касаційне оскарження постанови Центрального апеляційного господарського суду від 06.04.2023 у справі № 904/5635/19 (904/1835/22) Верховний Суд зазначає таке.

Відповідно до частини першої статті 288 ГПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, що оскаржується, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Як вбачається з відомостей Єдиного державного реєстру судових рішень, повний текст постанови Центрального апеляційного господарського суду від 06.04.2023 у справі №904/5635/19 (904/1835/22) складено 18.04.2023. Таким чином, останнім днем визначеного наведеною вище нормою строку на подання касаційної скарги було 08.05.2023.

Колегією суддів встановлено, що касаційну скаргу на постанову Центрального апеляційного господарського суду від 06.04.2023 у справі № 904/5635/19 (904/1835/22) скаржником подано до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду через підсистему "Електронний суд" 04.05.2023, тобто в межах встановленого статтею 288 ГПК України процесуального строку, а тому клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження Верховним Судом не розглядається.

Перевіривши матеріали касаційної скарги, Касаційний господарський суд дійшов висновку про залишення її без руху з огляду на таке.

Відповідно до пункту 2 частини четвертої статті 290 ГПК України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено у Законі України "Про судовий збір".

Згідно з частиною першою статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до підпункту 5 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" ставка судового збору за подання до господарського суду касаційної скарги на рішення суду становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Підпунктом 1 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" визначено, що ставка судового збору за подання до господарського суду заяви майнового характеру становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З 05.10.2021 офіційно розпочали функціонування три підсистеми (модулі) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи: "Електронний кабінет", "Електронний суд", підсистема відеоконференцзв`язку. У зв`язку з цим, статтю 4 Закону України "Про судовий збір" було доповнено частиною третьою, згідно з якою при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Ціна позову визначається, зокрема, у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується (пункт 2 частини першої статті 163 ГПК України).

Згідно з частиною четвертою статті 6 Закону "Про судовий збір", якщо скаргу (заяву) подано про перегляд судового рішення в частині позовних вимог (сум, що підлягають стягненню за судовим рішенням), судовий збір за подання скарги (заяви) вираховується та сплачується лише щодо перегляду судового рішення в частині таких позовних вимог (оспорюваних сум).

Як було зазначено вище, у касаційній скарзі Головне управління Державної казначейської служби України у Дніпропетровській області просить скасувати постанову Центрального апеляційного господарського суду від 06.04.2023 та рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 01.11.2022 у справі № 904/5635/19 (904/1835/22); прийняти нове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог в частині стягнення з Державного бюджету України через Головне управління Державної казначейської служби України у Дніпропетровській області надміру сплачених сум грошових зобов`язань з податку на додану вартість у розмірі 457 803,19 грн на ліквідаційний рахунок Товариства з обмеженою відповідальністю "Смачна країна" НОМЕР_2 в АТ "ОТП Банк", МФО 300528,

Отже, враховуючи вимоги заявника касаційної скарги та оскільки касаційна скарга подана в електронній формі - через підсистему "Електронний суд", розмір судового збору за подання касаційної скарги на постанову Центрального апеляційного господарського суду від 06.04.2023 у справі № 904/5635/19 (904/1835/22) із застосуванням коефіцієнту 0,8 для пониження його ставки становить 10 987,28 грн (457 803,19 грн * 1,5%)*200%*0,8).

Водночас, в порушення зазначених вимог Головним управлінням Державної казначейської служби України у Дніпропетровській області до касаційної скарги не додано документів, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку та розмірі, натомість, заявлено клопотання про звільнення від сплати судового збору за подання касаційної скарги.

Вказане клопотання обґрунтоване тим, що органи Державної казначейської служби України утримуються за рахунок державного бюджету, є державними органами з відповідним обсягом фінансування та затвердженим кошторисом для фінансування власної установи. З 24.02.2022 та станом на сьогодні на території України триває режим воєнного стану. Пунктом 19 Порядку виконання повноважень Державною казначейською службою України в особливому режимі в умовах воєнного стану", затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 09.06.2021 № 590, визначено черговість здійснення платежів, згідно з яким сплата судового збору може бути здійснена лише в третю чергу, що унеможливлює своєчасно та в повному обсязі здійснити оплату судового збору. У період воєнного стану видатки державного бюджету першочергово спрямовуються на національну безпеку, оборону та на здійснення заходів, пов`язаних із запровадженням правового режиму воєнного стану на території України.

З огляду на зазначене та враховуючи ситуацію, яка склалася у зв`язку із збройною агресією російської федерації проти України, Головне управління Державної казначейської служби України у Дніпропетровській області просить звільнити його від сплати судового збору за подання касаційної скарги у цій справі.

Розглянувши клопотання Головного управління Державної казначейської служби України у Дніпропетровській області про звільнення від сплати судового збору, Суд не вбачає підстав для його задоволення, з огляду на таке.

Відповідно до статті 8 Закону України "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Перелік умов відстрочення, розстрочення сплати судового збору або звільнення від його сплати є вичерпним.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

З аналізу статті 8 Закону України "Про судовий збір" вбачається, що законодавець, застосувавши конструкцію "суд, враховуючи майновий стан сторони, може…", тим самим визначив, що питання звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору осіб, є правом, а не обов`язком суду навіть за наявності однієї з умов для такого звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення.

При цьому, Верховний Суд акцентує, що положення пунктів 1 та 2 частини першої статті 8 Закону України "Про судовий збір" не поширюються на юридичних осіб, незалежно від наявності майнового критерію (майнового стану учасника справи - юридичної особи), а положення пункту 3 частини першої статті 8 вказаного Закону можуть бути застосовані до юридичної особи за наявності майнового критерію, але тільки у справах, визначених цим пунктом, тобто предметом позову у яких є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю (висновок, викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 14.01.2021 у справі № 940/2276/18).

У даному випадку предметом спору у справі не є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Отже, скаржник не є суб`єктом, на якого поширюється дія статті 8 Закону України "Про судовий збір".

За таких обставин, клопотання Головного управління Державної казначейської служби України у Дніпропетровській області про звільнення від сплати судового збору за подання касаційної скарги задоволенню не підлягає.

Верховний Суд зауважує, що "право на суд" не є абсолютним, воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, включно з фінансовими. Так, інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовуватися накладенням фінансових обмежень на доступ особи до суду. Вимога сплати зборів цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права на доступ до суду, яке є саме по собі таким, що суперечить пункту 1 статті 6 Конвенції (рішення Європейського суду з прав людини від 19.06.2001 у справі "Креуз проти Польщі").

Необхідність сплати судового збору є певним обмеженням при зверненні до суду, однак таке обмеження є загальним для всіх суб`єктів, узгоджується зі статтею 129 Конституції України, якою визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Таким чином, касаційна скарга Головного управління Державної казначейської служби України у Дніпропетровській області оформлена з порушенням вимог, встановлених пунктом 2 частини четвертої статті 290 ГПК України.

Згідно з частиною другою статті 292 ГПК України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Відповідно до частини другої статті 174 ГПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

З огляду на викладене, касаційна скарга Головного управління Державної казначейської служби України у Дніпропетровській області на постанову Центрального апеляційного господарського суду від 06.04.2023 у справі № 904/5635/19 (904/1835/22) підлягає залишенню без руху, з наданням скаржнику строку на усунення недоліків поданої касаційної скарги, який не може перевищувати 10 днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху, а саме: надати Суду документи, що підтверджують сплату судового збору у розмірі 10 987,28 грн.

Водночас, відповідно до статті 291 ГПК України особа, яка подає касаційну скаргу, надсилає іншим учасникам справи копію цієї скарги і доданих до неї документів, які у них відсутні, листом з описом вкладення.

Однак, скаржником не додано до касаційної скарги доказів надсилання копії скарги і доданих до неї документів іншим учасникам справи № 904/5635/19 (904/1835/22).

Верховний Суд акцентує, що неповідомлення учасників судового процесу у справі про звернення з касаційною скаргою порушує процесуальні права цих учасників, принципи рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом та змагальності сторін, закріплені у частині третій статті 2 Господарського процесуального кодексу України.

Не направлення скаржником копії касаційної скарги іншим учасникам судового процесу, позбавляє останніх, за відсутності тексту скарги, можливості надати свої заперечення та відзив на касаційну скаргу.

Відтак, Головному управлінню Державної казначейської служби України у Дніпропетровській області слід надати Суду докази надіслання іншим учасникам справи № 904/5635/19 (904/1835/22) - Товариству з обмеженою відповідальністю "Смачна країна", Головному управлінню ДПС у м. Києві, Головному управлінню ДПС у Дніпропетровській області копії касаційної скарги і доданих до неї документів, які у них відсутні, листом з описом вкладення.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 174, 234, 287, 290, 291, 292 ГПК України, Суд

У Х В А Л И В:

1. Відмовити у задоволенні клопотання Головного управління Державної казначейської служби України у Дніпропетровській області про звільнення від сплати судового збору за подання касаційної скарги на постанову Центрального апеляційного господарського суду від 06.04.2023 у справі № 904/5635/19 (904/1835/22).

2. Касаційну скаргу Головного управління Державної казначейської служби України у Дніпропетровській області на постанову Центрального апеляційного господарського суду від 06.04.2023 у справі № 904/5635/19 (904/1835/22) залишити без руху.

3. Надати Головному управлінню Державної казначейської служби України у Дніпропетровській області строк для усунення недоліків касаційної скарги, який не може перевищувати 10 днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху.

4. Роз`яснити Головному управлінню Державної казначейської служби України у Дніпропетровській області, що у разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали, касаційну скаргу буде повернуто.

5. Повідомити учасників справи про можливість подати процесуальні документи (заяви, клопотання, скарги, відзиви тощо), письмові та електронні докази на електронну адресу суду, поштою, факсом або дистанційні засоби зв`язку, вчинити інші процесуальні дії в електронній формі з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Суддя Верховного Суду В. Пєсков