ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"04" травня 2023 р. Справа№ 910/8832/22

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Ткаченка Б.О.

суддів: Гаврилюка О.М.

Суліма В.В.

за участю секретаря судового засідання Бондар Л.В.

за участю представників учасників справи згідно з протоколом судового засідання від 04.05.2023:

розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали апеляційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Українська інвестиційна група"

на ухвалу Господарського суду міста Києва від 15.03.2023

у справі №910/8832/22 ( суддя - Лиськов М.О)

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Українська інвестиційна група"

до 1. Приватного акціонерного товариства "Акціонерна компанія "Київводоканал"

2. Комунального підприємства "Керуючої компанії з обслуговування житлового фонду Подільського району місто Києва"

про відшкодування майнової шкоди 888 457,33 грн.,

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст рішення ухвали першої інстанції

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 15.03.2023 у справі № 910/8832/22 призначено судову будівельно-технічну експертизу, проведення якої доручено Київському науково-дослідному інституту судових експертиз та на вирішення експерта винесено наступні питання:

- Чи виконано у нежилому приміщенні № 53 підвалу (в літ. А) загальною площею 212,5 кв.м., що розташоване за адресою: м. Київ, вул. Костянтинівська, 27 передбачені діючими будівельними нормами роботи з гідроізоляції?

- Який технічний стан (ступінь фізичного зношення) підвалу (літ. А) загальною площею 212,5 кв.м., що розташований за адресою: м. Київ, вул. Костянтинівська, 27?

- Які причини та джерела залиття підвалу (літ. А) загальною площею 212,5 кв.м., що розташований за адресою: м. Київ, вул. Костянтинівська, 27?

- Які пошкодження завдано підвалу (літ. А) загальною площею 212,5 кв.м., що розташований за адресою: м. Київ, вул. Костянтинівська, 27 внаслідок залиття?

- Який розмір завданої матеріальної шкоди підвалу (літ. А) загальною площею 212,5 кв.м., що розташований за адресою: м. Київ, вул. Костянтинівська, 27 внаслідок залиття?

Ухвала суду першої інстанції мотивована неможливістю самостійного встановлення фактичних обставин при розгляді даної справи щодо питань, які поставлені на вирішення судового експерта, у зв`язку із чим суд першої інстанції дійшов висновку про необхідність спеціальних знань кваліфікованого експерта в галузі проведення будівельно-технічної експертизи.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнення її доводів

Не погодившись з прийнятою ухвалою, Товариство з обмеженою відповідальністю "Українська інвестиційна група" подало апеляційну скаргу, в якій просить суд поновити строк на апеляційне оскарження ухвали Господарського суду міста Києва від 15.03.2023 по справі № 910/8832/22. Прийняти до розгляду апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Українська інвестиційна група" на ухвалу Господарського суду міста Києва від 15.03.2023 у справі №910/8832/22. Ухвалу Господарського суду міста Києва від 15.03.2023 у справі № 910/8832/22 про призначення експертизи скасувати.

Апеляційна скарга мотивована неповним з`ясуванням обставин, що мають значення для справи, невідповідністю висновків, викладених в ухвалі місцевого господарського суду, обставинам справи, порушенням та неправильним застосуванням норм матеріального та процесуального права.

Узагальнені доводи апеляційної скарги зводяться до того, що суд першої інстанції розглянув клопотання про призначення експертизи упереджено, необ`єктивно та всупереч завданню господарського судочинства, визнав встановленими обставини, які не були належним чином доводені відповідачем-1.

Дії суду апеляційної інстанції щодо розгляду апеляційної скарги по суті

Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 03.04.2023 апеляційну скаргу передано на розгляд колегії суддів Північного апеляційного господарського суду у складі головуючого судді Ткаченко Б.О., суддів - Гаврилюк О.М., Сулім В.В.

Ухвалою Північного апеляційного господарського від 04.04.2022 витребувано справу № 910/8832/22 у Господарського суду міста Києва.

12.04.2023 на адресу Північного апеляційного господарського суду надійшла справа №910/8832/22.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 13.04.2023 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "Українська інвестиційна група" на ухвалу Господарського суду міста Києва від 15.03.2023 у справі №910/8832/22. Розгляд апеляційної скарги призначено на 04.05.2023.

Узагальнені доводи відзиву на апеляційну скаргу

У свою чергу, заперечуючи проти апеляційної скарги, відповідач-1 у своєму відзиві, наданому до суду 27.04.2023, зазначає, що ухвалу суду прийнято при повному з`ясуванні обставин справи, з правильним застосуванням норм матеріального та процесуального права, без їх порушення, тому апеляційна скарга задоволенню не підлягає і ухвалу слід залишити без змін.

Крім того, відповідач-1 зазначає, що матеріали справи не містять висновку експерта з питань, що мають вирішальне значення для прийняття законного та обгрунтованого рішення, а також те, що звіт про оцінку вартості майна є лише попереднім оціночним документом, а матеріали справи не містять однозначних доказів, які б дозволили встановити причини та джерела завданих позивачу збитків, призначення та проведення судової експертизи є необхідним для всебічного дослідження обставин справи та прийняття законного і обгрунтованого висновку.

Позиції учасників справи та явка представників сторін у судове засідання та розгляд клопотань

У судове засідання 04.05.2023 з`явився представник позивача (скаржника), який підтримав апеляційну скаргу з викладених у ній підстав та просив оскаржувану ухвалу скасувати.

У судове засідання 04.05.2023 з`явився представник відповідача-1, який проти доводів апеляційної скарги заперечував, просив суд апеляційної інстанції залишити апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржувану ухвалу без змін як таку, що прийнято з дотриманням норм матеріального та процесуального права.

Відповідач-2 у судове засідання 04.05.2023 представників не направив, про дату, час та місце розгляду апеляційної скарги та справи повідомлявся належним чином, через канцелярію Північного апеляційного господарського суду заяв та клопотань - не надходило.

Ч.12 ст.270 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Суд апеляційної інстанції враховуючи те, що учасники справи про розгляд справи повідомлені належним чином, явка учасників обов`язковою не визнавалась, у зв`язку з чим неявка представників відповідача-2 не є перешкодою для розгляду апеляційної скарги.

Колегія суддів апеляційного господарського суду з урахуванням ч. 1, п. 1 ч. 3 ст. 202, ч. 12 ст. 270 Господарського процесуального кодексу України, вважає за можливе розглянути справу за наявними в ній матеріалами, оскільки представники учасників справи, що не з`явилися, про дату та місце розгляду справи повідомлялися належним чином, участь представників сторін у судовому засіданні судом обов`язковою не визнавалась, суду не наведено обставин, за яких апеляційну скаргу не може бути вирішено в даному судовому засіданні.

Крім того, судова колегія вважає за необхідне зазначити, що у випадку, коли представники сторін чи інші учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, він може, не відкладаючи розгляду справи, вирішити спір по суті. Відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною умовою для якого є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні. Відтак, неявка представників учасників справи у судове засідання за умови належного повідомлення сторін про час і місце розгляду справи, не є безумовною підставою для відкладення розгляду справи, а тому суд дійшов висновку, що підстави для відкладення розгляду апеляційної скарги - відсутні.

Обставини справи, встановлені судом першої інстанції та перевірені судом апеляційної інстанції

Товариство з обмеженою відповідальністю "Українська інвестиційна група" звернулося до Господарського суду міста Києва з позовною заявою до Приватного акціонерного товариства "Акціонерна компанія "Київводоканал" та Комунального підприємства "Керуючої компанії з обслуговування житлового фонду Подільського району м. Києва" про відшкодування майнової шкоди 888 457,33 грн.

Ухвалою суду від 03.10.2022 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Розгляд справи вирішено здійснювати за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання.

22.11.2022 від Приватного акціонерного товариства "Акціонерна компанія "Київводоканал" до суду подано відзив, в якому проти задоволення позовних вимог заперечив.

05.12.2022 позивачем подано відповідь на відзив.

12.12.2022 від Приватного акціонерного товариства "Акціонерна компанія "Київводоканал" до суду подано заперечення на відповідь на відзив.

21.12.2022 від Комунального підприємства "Керуючої компанії з обслуговування житлового фонду Подільського району м. Києва" надійшов відзив на позовну заяву.

20.01.2023 позивачем подано заяву про зміну підстав позову, яка прийнята судом протокольною ухвалою від 25.01.2023.

09.02.2023 від Приватного акціонерного товариства "Акціонерна компанія "Київводоканал" до суду подано відзив з урахуванням зміни підстав позову, в якому проти задоволення позовних вимог заперечив.

09.02.2023 Приватним акціонерним товариством "Акціонерна компанія "Київводоканал" подано клопотання про призначення будівельно-технічної експертизи.

Клопотання Приватного акціонерного товариства "Акціонерна компанія "Київводоканал" про призначення судової будівельно-технічної експертизи обґрунтовано тим, що до матеріалів справи додано звіт №26-08-2021 про оцінку вартості матеріального збитку, проте оцінювачем не досліджувалися причини, джерела та дати пошкодження майна, що було виявлено в результаті дослідження. окрім того, в даному звіті оцінювач вказав, що висновки що містяться у виконаному Звіті, відображають суб`єктивний погляд Оцінювача.

Відтак, за твердженням відповідача-1, з якими погоджується суд, наданий позивачем звіт №26-08-2021 про оцінку вартості матеріального збитку не може бути належним засобом доказування, оскільки не містить застереження про попередження про передбачену, відповідно до ст. 384-385 КК України, кримінальну відповідальність за дачу завідомо неправдивого висновку або відмову дати висновок та за відмову без поважних причин від покладених на нього обов`язків.

Мотиви та джерела права, з яких виходить суд апеляційної інстанції при прийнятті постанови

Відповідно до ч. 1 ст. 99 Господарського процесуального кодексу України, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) жодною стороною не наданий висновок експерта з цих самих питань або висновки експертів, надані сторонами, викликають обґрунтовані сумніви щодо їх правильності, або за клопотанням учасника справи, мотивованим неможливістю надати експертний висновок у строки, встановлені для подання доказів, з причин, визнаних судом поважними, зокрема через неможливість отримання необхідних для проведення експертизи матеріалів.

Згідно з положеннями ст. 1 Закону України "Про судову експертизу" - судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Спеціальні знання - це професійні знання, отримані в результаті навчання, а також навички, отримані обізнаною особою в процесі практичної діяльності в різноманітних галузях науки, техніки та інших суспільно корисних галузях людської діяльності, які використовуються разом з науково-технічними засобами під час проведення експертизи. Змістом спеціальних знань є теоретично обґрунтовані і перевірені практикою положення і правила, які можуть відноситися до будь-якої галузі науки, техніки, мистецтва тощо.

Необхідність судової експертизи в господарському судочинстві зумовлена тим, що в процесі здійснення правосуддя суд стикається з необхідністю встановлення таких фактів (обставин), дані про які потребують спеціальних досліджень.

Колегія суддів зазначає, що предметом доказування у даній справі є встановлення причини та джерела залиття підвалу (літ. А) загальною площею 212,5 кв.м., що розташований за адресою: м. Київ, вул. Костянтинівська, 27, а також інших, відповідно до поставлених учасниками справи питань, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо, а також розмір збитків завданих позивачу.

У контексті вищевикладеного, відхиляючи доводи скаржника щодо того, що суд у даному випадку не потребує додаткового дослідження щодо оцінки збитків, колегія суддів зазначає, що до матеріалів справи додано звіт №26-08-2021 про оцінку вартості матеріального збитку, проте оцінювачем не досліджувалися причини, джерела та дати пошкодження майна, що було виявлено в результаті дослідження. окрім того, в даному звіті оцінювач вказав, що висновки що містяться у виконаному Звіті, відображають суб`єктивний погляд Оцінювача.

Зважаючи на вищевикладене, колегія суддів погоджується із судом першої інстанції, що наданий позивачем звіт №26-08-2021 про оцінку вартості матеріального збитку не може бути належним засобом доказування, оскільки не містить застереження про попередження про передбачену, відповідно до ст. 384-385 КК України, кримінальну відповідальність за дачу завідомо неправдивого висновку або відмову дати висновок та за відмову без поважних причин від покладених на нього обов`язків.

Щодо доводів апелянта в частині питань, винесених судом на вирішення експерта.

Відповідно до ч.5 ст. 99 ГПК України учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Керуючись наданими процесуальними правами, відповідачем-1 було запропоновано редакцію питань, які доцільно поставити експерту під час експертного дослідження, які було викладення у клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи.

При цьому, позивач отримав копію клопотання відповідача-1 про призначення судової будівельно-технічної експертизи засобами поштового зв`язку 13.02.2023.

Протокольною ухвалою суду від 01.03.2023 суд на місці ухвалив оголосити перерву в підготовчому судовому засіданні для вирішення питання стосовно проведення судової будівельно-технічної експертизи на 15.03.2023.

Однак незважаючи на значний проміжок часу, позивачем так і не було надано власної редакції питань, які доцільно поставити експерту дослідження, тому суд першої інстанції правомірно вирішив ставити питання у редакції наведеній у клопотанні відповідача-1.

Втім в апеляційній скарзі, позивач заперечує щодо поставленого питання -1 та питання -2 експерту, обґрунтовуючи це тим, що дослідження цих питань не входять до предмета доказування.

Згідно ч.2 ст. 76 ГПК України предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

На переконання колегії суддів, дослідження поставлених питань -1 та -2 є істотним для прийняття рішення у даній справі з огляду на п. 4 р. 11 Правил № 190 відповідно до яких у разі використання приміщень складів, підвалів для господарської діяльності в них мають бути виконані усі роботи (в тому числі з гідроізоляції), передбачені діючими будівельними нормами.

Встановлення дотримання вимог ДБН є істотною умовою для покладення відповідальності за залиття нежитлового підвального приміщення.

Аналогічної правової позиції притримувався Вищий господарський суд України в Постанові від 25.10.2011 у справі № 7/97 за подібних правовідносин.

Твердження апелянта в частині того, що технічний стан приміщення не має відношення до пошкодження труби за межами будинку підлягають критичній оцінці.

Оскільки, матеріали справи не містять належних та допустимих доказів підтверджуючих, що пошкодження майна відбулось саме у зв`язку з пошкодженням зовнішніх мереж водопостачання.

Таким чином, у випадку, якщо позивачем не виконані роботи передбачені діючими будівельними нормами (в даному випадку з гідроізоляції), що є обов`язковим при використанні приміщень для господарської діяльності, наведене виключатиме відповідальність відповідачів за будь-які збитки завдані бездіяльністю позивача.

Суд зазначає, що у рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Дульський проти України" (Заява № 61679/00) від 01.06.2006, зазначено, що експертиза, призначена судом, є одним із засобів встановлення або оцінки фактичних обставин справи і тому складає невід`ємну частину судової процедури.

При вирішенні питання щодо призначення експертизи у цій справі судом враховано, що змагальність сторін є одним із основних принципів господарського судочинства, зміст якого полягає у тому, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, тоді як суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, зобов`язаний вирішити спір, керуючись принципом верховенства права.

Зважаючи на вищевикладене, а також з огляду на неможливість самостійного встановлення ним фактичних обставин при розгляді даної справи щодо питань, які поставлені на вирішення судового експерта, колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції про необхідність спеціальних знань кваліфікованого експерта в галузі проведення будівельно-технічної експертизи.

У відповідності до пп. 5.1. п. 5. розділу ІІ Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених Наказом Міністерства юстиції України №53/5 від 08.10.1998, одним із основних завдань будівельно-технічної експертизи є визначення, перевірка обсягів і вартості виконаних будівельних робіт.

На підставі вищезазначеного, з урахуванням Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 №53/5, з метою встановлення правомірності заявлених позовних вимог, всебічного, повного та об`єктивного розгляду спору й вирішення питань, що потребують спеціальних знань, суд дійшов висновку щодо призначення судової будівельно-технічної експертизи.

У відповідності до ч.4, 5 ст.99 Господарського процесуального кодексу України, питання з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Оскільки, судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, як вказано колегією суддів вище, позивачем та відповідачем-2 до суду не представлено своєї редакції запитань, то судом цілком праворіно та обґрунтовано поставлено на вирішення експерта питання у редакції наведеній у клопотанні відповідача-1.

Згідно із ч. 3 ст. 99 Господарського процесуального кодексу України, при призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. З урахуванням обставин справи суд має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза).

У відповідності до ст. 7 Закону України "Про судову експертизу" судово-експертну діяльність здійснюють державні спеціалізовані установи. До державних спеціалізованих установ належать, зокрема, науково-дослідні установи судових експертиз Міністерства юстиції України.

Щодо запропонованих у апеляційній скарзі експертних установ, колегія суддів зазначає таке.

Згідно ч. 3 ст. 99 ГПК України при призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. З урахуванням обставин справи суд має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза).

Протокольною ухвалою суду від 01.03.2023 суд на місці ухвалив оголосити перерву в підготовчому судовому засіданні для вирішення питання стосовно проведення судової будівельно-технічної експертизи на 15.03.2023.

У суді першої інстанції апелянтом до суду не надавались експертні установи, яким доцільно доручити проведення експертизи, а відповідачем-1 такі експертні установи не пропонувались покладаючись на обрання такої установи судом.

З огляду на що суд першої інстанції доручив проведення судової експертизи Київському науково-дослідному інституту судових експертиз.

Втім в апеляційній скарзі апелянт зазначає, що доцільніше було б доручити проведення експертизі іншій експертній установі, обґрунтовуючи це можливою довготривалістю дослідження.

При цьому, згідно ч.4 ст. 13 ГПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Враховуючи, що позивачем у встановлений судом строк не запропоновані експертні установи та перелік питань, колегія суддів вважає безпідставним доводи апелянта щодо заміни експертної установи - Київський науково-дослідний інститут судових експертиз на будь-яку іншу установу.

Щодо доводів апелянта в частині розподілу витрат сторін по оплаті експертизи, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до частини третьої і четвертої статті 15 ЗУ «Про судову експертизу» витрати на проведення судових експертиз науково-дослідними установами Міністерства юстиції України, зокрема, у господарських справах відшкодовуються в порядку, передбаченому чинним законодавством.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 15.03.2023 у справі № 910/8832/22 витрати по проведенню експертизи покладено на ТОВ «Українська інвестиційна група». Зобов`язано позивача провести попередню оплату витрат по проведенню експертизи у строк, вказаний у рахунку Київського науково-дослідного інституту судових експертиз, але не пізніше п`ятнадцяти календарних днів з дня виставлення такого рахунку.

Апелянт зазначає, що суд поклав витрати по проведенню експертизи на позивача, який не клопотав про таке проведення та заперечував щодо його проведення.

Однак апелянтом у даному випадку не враховано, що після закінчення розгляду справи витрати, пов`язані з проведенням судової експертизи, підлягають розподілу господарським судом на загальних підставах, визначених частиною п`ятою статті 129 ГПК.

Зважаючи на те, що питання, які викладено в резолютивній частині оскаржуваної ухвали входять до предмету доказування позовних вимог, з кими звернувся позивач, витрати, пов`язані з проведенням судової експертизи цілком правомірно покладено на позивача - Товариство з обмеженою відповідальністю "Українська інвестиційна група".

Всі інші доводи, наведені скаржником в апеляційній скарзі, колегією суддів до уваги не приймаються з огляду на те, що вони є необґрунтованими та такими, що спростовуються вищевикладеним та матеріалами справи. Також, відсутні підстави для скасування чи зміни оскаржуваної судового рішення в розумінні ст. 277 ГПК України з викладених в апеляційній скарзі обставин.

Висновки суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги

У відповідності до вимог ч. ч. 1, 2, 5 ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. В суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

Колегія суддів зазначає, що враховуючи положення частини 1 статті 9 Конституції України та беручи до уваги ратифікацію Законом України від 17.07.1997 N475/97-ВР Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Першого протоколу та протоколів № 2,4,7,11 до Конвенції та прийняття Закону України від 23.02.2006 №3477-IV (3477-15) "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", суди також повинні застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод (Рим, 4 листопада 1950 року) та рішення Європейського суду з прав людини як джерело права.

У рішенні Суду у справі Трофимчук проти України №4241/03 від 28.10.2010 Європейським судом з прав людини зазначено, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довод сторін.

Згідно частини 1 статті 77 Господарського процесуального кодексу України обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Згідно статті 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. (ст. 76 Господарського процесуального кодексу України).

Статтею 79 Господарського процесуального кодексу України визначено, що наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Ч. 1 статті 276 Господарського процесуального кодексу України визначено, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

З огляду на викладене, Північний апеляційний господарський суд визнає, що доводи скаржника викладені в апеляційній скарзі, не спростовують висновків господарського суду першої інстанції, викладених в оскаржуваній ухвалі, оскаржувану ухвалу прийнято з повним дотриманням норм процесуального та матеріального права, у зв`язку з чим, суд апеляційної інстанції не вбачає підстав для зміни або скасування оскаржуваної ухвали Господарського суду міста Києва від 15.03.2023 у справі № 910/8832/22, за наведених скаржником доводів апеляційної скарги.

Розподіл судових витрат

Судовий збір розподіляється відповідно до вимог статті 129 Господарського процесуального кодексу України.

Керуючись ст.ст. 129, 240, 269, 270, 273, 275, 276, 277, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд,

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Українська інвестиційна група" на ухвалу Господарського суду міста Києва від 15.03.2023 у справі № 910/8832/22 - залишити без задоволення.

2. Ухвалу Господарського суду міста Києва від 15.03.2023 у справі № 910/8832/22 - залишити без змін.

3. Судовий збір за подачу апеляційної скарги залишити за Товариством з обмеженою відповідальністю "Українська інвестиційна група".

4. Матеріали справи №910/8832/22 повернути до Господарського суду міста Києва.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в порядку та строки, визначені статтями 287 та 288 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст постанови підписано 30.05.2023. (після виходу суддів Ткаченка Б.О. та Гаврилюка О.М. з відпустки)

Головуючий суддя Б.О. Ткаченко

Судді О.М. Гаврилюк

В.В. Сулім