ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЗАКАРПАТСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"24" травня 2023 р. м. Ужгород Справа № 907/93/21

Суддя Господарського суду Закарпатської області Лучко Р.М.,

за участю секретаря судового засідання Піпар А.Ю.

Розглянув матеріали справи

за позовом Закарпатської обласної прокуратури, м Ужгород в інтересах держави

в особі позивача Ясінянської селищної ради, смт. Ясіня Закарпатської області

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача Державної екологічної інспекції у Закарпатській області, м. Ужгород

до відповідача Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України», м. Київ, в особі філії «Ясінянське лісомисливське господарство» Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України», смт. Ясіня Закарпатської області

про стягнення 6 982 674,88 грн

За участю представників:

прокуратури Черненко С.С., службове посвідчення № 069349 від 01.03.2023;

позивача не з`явився;

відповідача Левицький А.О., адвокат, ордер серії АО №1085208 від 29.03.2023;

третьої особи Данч Н.О., виписка з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань від 06.04.2022

ВСТАНОВИВ:

Закарпатська обласна прокуратура діючи в інтересах держави в особі Ясінянської селищної ради звернулася до Господарського суду Закарпатської області з позовною заявою про стягнення з Державного підприємства «Ясінянське лісомисливське господарство» 6 982 674,88 грн шкоди завданої порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 18.02.2021 справу № 907/93/21 розподілено головуючому судді Ушак І.Г.

Ухвалою суду від 01.03.2021 головуючим суддею Ушак І.Г. відкрито провадження у справі, постановлено розглянути спір за правилами загального позовного провадження, встановлено учасникам спору процесуальні строки для подання заяв по суті спору та призначено підготовче засідання.

Під час підготовчого провадження сторони скористалися своїми правами на подання заяв по суті спору. Так, від відповідача 26.04.2021 на адресу суду надійшов відзив на позовну заяву від 21.04.2021; прокурором, в свою чергу, 28.04.2021 подано відповідь на відзив від 28.04.2021 за №15-532 вих-21, а від відповідача 01.09.2021 надійшли заперечення від 31.08.2021 на відповідь на відзив.

Окрім того, відповідачем 24.03.2021 подавалося суду клопотання від 12.03.2021 про зупинення провадження до набрання законної сили судовим рішення у справі №305/1732/20, в задоволенні якого судом відповідно до змісту ухвали від 06.04.2021 було відмовлено.

Повторно подане відповідачем клопотання про зупинення провадження у даній справі до набрання законної сили судовим рішення у справі №305/1732/20 (клопотання від 31.08.2021, вх. №02.3.1-02/6222/21 від 01.09.2021) за заявою Державного підприємства «Ясінянське лісомисливське господарство» відповідно до змісту ухвали від 26.10.2021 залишено судом без розгляду.

Крім того, ухвалою суду від 26.10.2021 відмовлено в задоволенні клопотання відповідача від 31.08.2021 (вх. №02.3.1-02/6224/21 від 01.09.2021) про залучення до участі в справі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача.

За результатами підготовчого засідання суд постановив ухвалу від 17.10.2022 про закриття підготовчого провадження та призначення даної справи до судового розгляду по суті у судовому засіданні. Ухвалою від 06.02.2023 розгляд справи по суті суд (суддя Ушак І.Г.) постановив призначити на 13.04.2023.

Водночас, у зв`язку з припиненням повноважень судді Господарського суду Закарпатської області Ушак І.Г., розпорядженням керівника апарату №02-02/32/23 призначено проведення повторного автоматизованого розподілу судової справи №907/93/21.

Автоматизованою системою документообігу суду для розгляду справи №907/93/21 визначено головуючого суддю Лучка Р.М., що підтверджується протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 09.03.2023.

Відповідно до ухвали від 14.03.2023 головуючий суддя Лучко Р.М. прийняв справу № 907/93/21 до провадження, постановив здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження, призначив підготовче засідання у справі №907/93/21 та повідомив учасників справи, що воно відбудеться 04.04.2023.

Згідно з ухвалою суду від 04.04.2023 за результатами розгляду клопотання відповідача залучено Державне спеціалізоване господарське підприємство «Ліси України» в особі філії «Ясінянське лісомисливське господарство» як правонаступника відповідача Державного підприємства «Ясінянське лісомисливське господарство» у даній справі.

Окрім того, вказаною ухвалою від 04.04.2023 відмовлено у задоволенні клопотання відповідача від 29.11.2021 про зупинення провадження у справі №907/93/21 до набрання законної сили судовим рішенням у справі №305/1808/21; закрито підготовче провадження у даній справі та призначено її до судового розгляду по суті в судовому засіданні 03.05.2023 року.

До початку розгляду справи по суті, а саме 02.05.2023 відповідачем подано суду письмові пояснення щодо оцінки наявних в матеріалах справи доказів, норм законодавства, які підлягають до застосування та підстав деліктної відповідальності в спірних правовідносинах.

В судовому засіданні 03.05.2023 за клопотанням прокурора оголошувалася перерва з метою забезпечення реалізації учасниками справи їх прав та обов`язків в господарському процесі, що є складовою права на справедливий суд відповідно до положень Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод поза межами процесуального строку, визначеного ст. 195 ГПК України та з урахуванням розумних строків розгляду даної справи до 24.05.2022 для надання можливості надати пояснення з приводу висловлених відповідачем заперечень на предмет неналежності та недопустимості доказів, які долучені прокурором до позовної заяви у справі.

23 травня 2023 року відповідачем на електронну адресу суду подано клопотання від 23.05.2023 про залишення позовної заяви без розгляду відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 226 ГПК України.

Обґрунтовуючи подане клопотання відповідач зазначає, що позовну заяву в даній справі від імені Закарпатської обласної прокуратури підписано заступником керівника обласної прокуратури Оксаною Ломакіною-Невідомою, яка за позицією відповідача згідно з приписами ст. 11 Закону України «Про прокуратуру» не мала права підписувати позовні матеріали у даній справі, оскільки таке право вказаним нормами надано керівнику обласної прокуратури, а за його відсутності першому заступнику керівника і тільки в разі відсутності керівника та його першого заступника повноваження здійснюються одним з заступників керівника обласної прокуратури.

Як зазначає відповідач в поданому суду клопотанні, до позовної заяви не додано доказів неможливості її підписання керівником Закарпатської обласної прокуратури або його першим заступником, що, з урахуванням правових позицій Верховного суду, які викладені в постановах від 26.04.2023 у справі №260/1939/22 та від 27.05.2020 у справі №819/478/17, є підставою залишення позовної заяви без розгляду.

Прокурор та представник третьої особи в судовому засіданні 24.05.2023 заперечили проти задоволення означеного клопотання відповідача, зазначивши, що право на здійснення адміністративних повноважень керівника обласної прокуратури не є тотожним праву підписання позовної заяви та регулюються іншими нормами Закону України «Про прокуратуру».

Розглядаючи клопотання відповідача про залишення позовної заяви без розгляду, суд не знаходить підстав для його задоволення з огляду на наступне.

Так, ч. 3 ст. 11 Закону України «Про прокуратуру» передбачено, що у разі відсутності керівника обласної прокуратури його повноваження здійснює перший заступник керівника обласної прокуратури, а в разі його відсутності - один із заступників керівника обласної прокуратури.

Цією статтею визначено засади представництва регіонального органу прокуратури, як юридичної особи, через свого керівника, іншу уповноважену особу відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту), тоді як позовна заява у цій справі за підписом заступника прокурора області подана в порядку, передбаченому пунктом 3 частини першої статті 131-1 Конституції України, частини третьої статті 53 ГПК України та частини третьої статті 23 Закону України "Про прокуратуру" і за змістом цих норм таке право звернення надано "прокурору".

Відповідно до пункту 10 частини першої статті 15 Закону України «Про прокуратуру» прокурором органу прокуратури є зокрема заступник керівника обласної прокуратури.

Частиною другою статті 15 Закону України «Про прокуратуру» передбачено, що прокурори в Україні мають єдиний статус незалежно від місця прокуратури в системі прокуратури України чи адміністративної посади, яку прокурор обіймає у прокуратурі.

Крім того, у частині першій статті 24 Закону України «Про прокуратуру» визначено особливості здійснення окремих форм представництва інтересів громадянина або держави в суді та вказаними нормами право подання позовної заяви (заяви, подання) в порядку цивільного, адміністративного, господарського судочинства надається Генеральному прокурору, його першому заступнику та заступникам, керівникам обласних та окружних прокуратур, їх першим заступникам та заступникам, прокурорам Спеціалізованої антикорупційної прокуратури.

Відповідна правова позиція за схожих обставин у справі викладена в постанові Верховного суду від 06.05.2021 у справі №902/594/20, яку суд вважає за можливе застосувати до вирішення означеного питання.

Таким чином, заступник керівника обласного прокурора у цій справі підписав позовну заяву, діючи у статусі прокурора, якому надані такі повноваження, а отже твердження відповідача про наявність підстав для залишення позовної заяви без розгляду згідно з п. 2 ч. 1 ст. 226 ГПК України є помилковим, а відповідне клопотання державного підприємства підлягає відхиленню.

Позивач не забезпечив участь свого представника в судовому засіданні 24.05.2023 по розгляду даної справи по суті, хоча про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином у встановленому законом порядку. При цьому, відповідно до поданої суду 13.07.2021 заяви №1311 від 12.07.2021 Ясінянська селищна рада позовні вимоги підтримувала в повному обсязі та просила суд розглядати справу за відсутності представника органу місцевого самоврядування

Присутні в судовому засіданні прокурор та представник третьої особи позовні вимоги підтримують в повному обсязі із зазначених в позовній заяві прокурором підстав.

Відповідач в судовому засіданні позовні вимоги прокурора не визнає та просить відмовити в задоволенні позову в повному обсязі.

Відповідно до ст. 233 ГПК України, рішення по даній справі прийнято у нарадчій кімнаті за результатами оцінки доказів, поданих учасниками справи.

ПОЗИЦІЯ УЧАСНИКІВ СПРАВИ

Правова позиція прокурора.

Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням відповідачем обов`язків постійного лісокористувача щодо вчинення дій, направлених на забезпечення охорони і збереження лісу від незаконного вирубування, що призвело до незаконного вирубування невстановленими особами дерев на підвідомчій відповідачу території та встановлено в межах кримінального провадження за №0000225 комісією у складі головних спеціалістів відділу державного екологічного нагляду (контролю) природно-заповідного фонду, лісів та рослинного світу, працівниками Управління СБУ в Закарпатській області, працівників ДП «Ясінянське лісомисливське господарство» (головного лісничого, начальника відділу лісового господарства, провідних інженерів лісового господарства та із захисту лісів, помічника лісничого, майстрів лісу) шляхом проведення огляду кварталу 19 виділів 77, 84, 85, 88, кварталу 18 виділів 61, 59, кварталу 17 виділу 20, кварталу 16 виділів 44, 42, кварталу 15 виділів 45, 41 Станиславського лісництва ДП «Ясінянське лісомисливське господарство», про що складено Довідку огляду місця незаконних рубок дерев в лісовому фонді Станиславського лісництва ДП «Ясінянське лісомисливське господарство» від 22.05.2020, протоколи огляду місця події від 13.05.2020, від 20.05.2020, від 21.05.2020, відомості попневого переліку по кожному виділу і кварталу окремо.

Вказує, що внаслідок виявленої незаконної рубки навколишньому природному середовищу заподіяно шкоду на суму 6 982 674,88 грн, яку покликаючись на положення Лісового кодексу України та природоохоронного законодавства прокурор та позивачі просять стягнути з відповідача до спеціального фонду охорони навколишнього природного середовища місцевого бюджету Ясінянської селищної ради.

Заперечення (відзив) відповідача.

Згідно з відзивом на позовну заяву від 21.04.2021 відповідач позовні вимоги не визнає. Зазначає, що в Закарпатської обласної прокуратури відсутні повноваження щодо представництва інтересів держави в особі Ясінянської селищної ради, оскільки органом, який в спірних правовідносинах здійснює повноваження з представництва таких інтересів є Державна екологічна інспекція у Закарпатській області.

В даному контексті зазначає також, що Держекоінспекцією не здійснювалися щодо відповідача заходи державного нагляду (контролю) відповідно до Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», не складався Акт виявлених порушень, а відтак, долучена прокурором до позовної заяви довідка огляду місць незаконних рубок, за позицією відповідача, не є актом органу державного нагляду (контролю) та не може слугувати доказом завданої шкоди.

Також, відповідач зазначає, що лісові господарства відповідно до положень постанови Кабінету Міністрів України від 23.07.2008 №665 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу» несуть відповідальність лише у разі вчинення ними самими незаконної рубки та не можуть відповідати за шкоду, завдану внаслідок незабезпечення збереження лісів і лісових насаджень, а також не є суб`єктом відповідальності за шкоду, завдану іншими невстановленими особами згідно з приписами ст. 105 Лісового кодексу України.

З врахуванням викладеного стверджує, що прокурором не доведено наявність усіх необхідних елементів для відшкодування шкоди відповідачем згідно з ст. 1166 ЦК України, а тому просить в задоволенні позовних вимог відмовити.

Відповідь на відзив.

Закарпатська обласна прокуратура у відповіді на відзив від 28.04.2021 №15-532 вих-21 не погоджується з наведеними у відзиві висновками відповідача та зазначає, що у спірних правовідносинах спеціально уповноважений державний орган (Державна екологічна інспекція у Закарпатській області) не проводив перевірку, не складав акту перевірки, не висував претензії, а відтак, в органів екологічної інспекції відсутні повноваження щодо звернення до суду з відповідним позовом.

Зазначає, що збитки, завдані внаслідок незаконної порубки лісових ресурсів, у відповідності до ст. 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», ст. 29 ч. 3 п. 7 та ст. 69-1 ч. 1 п. 4 Бюджетного кодексу України, підлягають стягненню та зарахуванню до місцевого фонду охорони навколишнього природного середовища відповідних сільських рад, на території яких вчинено правопорушення, для подальшого перерозподілу у автоматичному режимі між бюджетами відповідних рівнів, у зв`язку з чим та зважаючи, що територія Станиславського лісництва ДП «Ясінянське ЛМГ», на якій виявлено незаконну порубку дерев, знаходиться в адміністративно-територіальних межах села Чорна Тиса, яке включене до Ясінянської об`єднаної територіальної громади, то шкода, спричинена навколишньому природному середовищу, завдана місцевому бюджету Ясінянської селищної ради, яку прокурором правомірно визначено позивачем у справі.

Звертає увагу, що підтвердження незаконності вирубки деревини, розміри завданих збитків встановлювались в порядку кримінально-процесуального законодавства, а не в порядку Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», зокрема, в ході досудового розслідування кримінального провадження №0000225 процесуальним прокурором винесено постанову про залучення спеціалістів Державної екологічної інспекції у Закарпатській області для проведення огляду місця події Станиславського лісництва ДП «Ясінянське ЛМГ» з метою фіксації фактів незаконної рубки та надання подальшого розрахунку розміру шкоди.

Пояснює, що в ході огляду місця події, а саме кварталу 15 (виділи 41, 45) Станиславського лісництва ДП «Ясінянське ЛМГ» виявлено пні від зрізаних дерев без наявних ознак відведення їх в рубку, про що в подальшому складено відомість попневого переліку, де зафіксовано кількість виявлених пнів, їх діаметр та породу. Аналогічні огляди проводились 20.05.2020 у кварталі 18 (виділ 61), у кварталі 19 (виділи 77, 84, 85, 88), також 21.05.2021 у кварталі 18 (виділ 59), у кварталі 17 (виділ 20), у кварталі 16 (виділи 42, 64), де також складено відомості попневого переліку.

В подальшому Державною екологічною інспекцією у Закарпатській області проведено розрахунки розміру шкоди, завданої в результаті незаконної рубки, у відповідності до Постанови КМУ від 23.07.2008 №665, які підтверджені також висновком судової інженерно-екологічної експертизи №4264 від 23.06.2020, проведеної у кримінальному провадженні Львівським науково-дослідним інститутом судових експертиз, а відтак, відповідні розрахунки екологічної інспекції прокурор вважає належними та допустимими доказами на підтвердження розміру шкоди.

Звертає увагу, що відповідач, як постійний лісокористувач, допустивши протиправну бездіяльність у вигляді невчинення дій, направлених на забезпечення охорони і збереження лісу від незаконного вирубування на підвідомчій йому території земель лісового фонду, діяв неправомірно, що призвело до незаконного вирубування невстановленими особами дерев та завданню відповідних збитків. Неналежне виконання відповідачем встановлених законодавством та статутом обов`язків щодо охорони лісів, безумовно свідчить про причинно-наслідковий зв`язок між протиправною поведінкою (бездіяльністю) та шкодою, що завдана навколишньому природному середовищу у вигляді порубки дерев, та про наявність складу цивільного правопорушення та, відповідно, і правових підстав для задоволення позовних вимог.

Заперечення.

Відповідач згідно з поданими суду запереченнями на відповідь на відзив від 31.08.2021 звертає увагу, що звернення до суду з позовами про стягнення шкоди та збитків завданих внаслідок незаконних рубок є повноваженнями Держекоінспекції у Закарпатській області, а відтак за позицією відповідача прокурором не наведено у позовній заяві фактів бездіяльності компетентного органу (нездійснення захисту інтересів держави) в особі Держекоінспекції у Закарпатській області, у зв`язку з чим позовна заява в даній справі підлягає залишенню без розгляду.

Зазначає, що в матеріалах справи наявний лист Ясінянської селищної ради від 22.01.2021 №91 відповідно до якого рада повідомляє, що у зв`язку із обмеженістю бюджетних призначень на оплату судового збору не має можливості стягнути кошти в судовому порядку. Водночас, позовна заява прокурора ґрунтується на матеріалах кримінального провадження №0000225 від 12.05.2020 за обвинуваченням працівників лісової охорони Державного підприємства "Ясінянське ЛМГ" у вчиненні кримінального правопорушення ст.367 ч.2 КК України, обвинувальний акт у якому скеровано до суду, а законодавством не передбачено необхідність сплати судового збору в разі пред`явлення цивільного позову в кримінальному провадженні.

Також, вказує, що Державною екологічною інспекцією у Закарпатській області не здійснювалася у встановленому Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» перевірка діяльності відповідача у справі, а відтак працівники екологічної інспекції не мали повноважень на здійснення розрахунку розміру шкоди, а право звернення прокурора з позовом в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Закарпатській області обумовлюється наявністю в інспекції самостійного права звертатися до суду з позовами про відшкодування заподіяної лісовому середовищу шкоди, виявленої під час проведення перевірок дотримання природоохоронного законодавства відповідно до Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища».

Звертає увагу на неналежність долученого прокурором висновку експерта, позаяк він не містить відомостей щодо натурного обстеження експертом місяця можливого спричинення шкоди та перевірки фактичних відомостей на підставі яких було здійснено розрахунок.

Акцентує увагу, що в пункті 3 розділу "Висновки" вказаного висновка експерта зазначено, що шкода внаслідок вчинення таких бездозвільних рубок на території Станиславського лісництва ДП "Ясінянське ЛМГ" становить 6 982 674,88 грн., при цьому шкода завдана державі, в особі ДП "Ясінянське ЛМГ", однак, всупереч висновкам експерта, прокуратура звернулася до суду про стягнення шкоди з особи, якій завдано шкоду.

Зазначає, що наведені прокурором в позовній заяві правові висновки Верховного суду щодо даної категорії спорів не є релевантними для спірних правовідносин та в даних справах відсутня інформація про наявність кримінальних проваджень відносно працівників підприємств по факту службової недбалості.

В свою чергу, вказує про дотримання ДП "Ясінянське ЛМГ" усіх нормативно-правових актів в сфері лісового та природоохоронного законодавства та вжиття заходів захисту лісового фонду від незаконних рубок, зокрема:

- з метою забезпечення діяльності підприємства щодо охорони і захисту лісу ДП "Ясінянське ЛМГ" створило структурні підрозділи лісництва, в тому числі Станиславське лісництво, площа якого відповідно до долученої до заперечень дислокації державної лісової охорони ДП "Ясінянське ЛМГ" станом на 01.04.2021 становить 5295 га, які закріплено за в.о. лісничого Станиславського лісництва Вербещук Д.О.;

- відповідно до долучених до заперечень штатних розписів лісництв ДП "Ясінянське ЛМГ", відповідачем дотримано нормативи чисельності працівників лісового господарства, затверджені наказом Державного агентства лісових ресурсів України від 17.04.2013 N106;

- з метою забезпечення виконання завдань по охороні лісу, ДП "Ясінянське ЛМГ" 28.01.2020 видано наказ №11 "Про посилення охорони лісів від незаконних порубок та інших порушень". Відповідно до зазначеного наказу, лісничим усіх лісництв наказано посилити охорону лісів від незаконних порубок та інших порушень шляхом складення графіків чергувань по патрулюванню лісового фонду у позаробочий час та у вихідні і святкові дні.

- наказом ДП "Ясінянське ЛМГ" від 20.03.2020 №28 "Про проведення планової весняної ревізій лісових обходів (майстерських дільниць) наказано провести планову весняну ревізію лісових обходів з 25.03.2020 по 25.04.2020 у відповідності до вимог Інструкції про проведення ревізій лісових обходів і створити комісію по ДП "Ясінянське ЛМГ";

- наказом від 24.03.2020 року №29 "Про проведення огляду місць рубок" наказано провести огляд місць заготівлі деревини у строк із 01 по 15 квітня 2020 року.

Таким чином, вказує, що відповідачем забезпечується постійне виконання передбачених законодавством заходів спрямованих на охорону лісу від незаконних рубок, а факт виявлення незаконної рубки не пов`язаний із неналежною охоронною лісу відповідачем, а пояснюється значною площею лісового фонду підприємства, охорону якого забезпечувати цілодобово по всій площі не є можливим.

Крім того, звертає увагу, що у позовні заяві вказано, що особу яка , яка здійснила незаконну порубку дерев у ході досудового розслідування кримінального правопорушення не встановлено, а відтак, з урахуванням положень ст. 105 Лісового кодексу України суперечливими вважає доводи прокурора, що відповідач, який є державним підприємством - постійним користувачем лісових ресурсів, має відшкодовувати шкоду, завдану іншими невстановленими особами.

Також, акцентує, що постановою Кабінету Міністрів України від 23 липня 2008 року № 665 "Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу", на підставі якої зроблено розрахунок заподіяної шкоди передбачено розрахунок шкоди завданої незаконним вирубуванням та пошкодженням дерев (п.1 Постанови), а не шкоди завданої внаслідок незабезпечення збереження лісів і лісових насаджень, у зв`язку з чим вважає, що лісові господарства несуть відповідальність, лише у разі вчинення ними самими незаконної рубки.

Письмові пояснення.

Закарпатською обласною прокуратурою 26.10.2021 подано суду додаткові письмові пояснення за змістом яких зазначає, що викладеними у позовній заяві та відповіді на відзив обставинами доведено, що шкода, спричинена навколишньому природному середовищу, завдана місцевому бюджету Ясінянської селищної ради. А положеннями ст. 142, 145 Конституції України, ст. ст. 29, 69-1 БК України, ст. ст. 1, 9 ЛК України, ст. ст. 1, 5, 15, 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», підтверджено наявність повноважень у Ясінянської селищної ради щодо звернення до суду з відповідним позовом, однак такі повноваження залишились нереалізованими.

Вказує, що Ясінянська селищна рада перед пред`явленням позовної заяви повідомила обласну прокуратуру, що структура селищної ради перебуває у стані формування, у зв`язку з чим наразі не створено юридичний підрозділ, який би зміг представляти селищну раду у суді. Відтак, остання звернулась з проханням до обласної прокуратури про вжиття заходів представницького характеру та зверненням до суду з відповідним позовом в їхніх інтересах (щодо неможливості сплати судового збору та спливу строків позовної давності у листі не зазначалось).

За позицією прокурора, така усвідомлена пасивна поведінка органів місцевого самоврядування безумовно свідчить про неналежне здійснення своїх повноважень щодо захисту інтересів об`єднаної територіальної громади.

Недоречним вважає посилання відповідача на правові висновки, що викладені у постанові Вищого господарського суду України від 01.09.2015 у справі №924/1722/14, позаяк від таких висновків здійснено відступ Верховним судом у постанові від 15.02.2018 в справі №927/1096/16.

Щодо заперечень відповідача з приводу неможливості залучення для проведення слідчих дій у кримінальному провадженні в якості спеціалістів працівників Державної екологічної інспекції в Закарпатській області, прокурор зазначає, що відповідно до положень ст. 71 KПK України спеціалістом у кримінальному провадженні є особа, яка володіє спеціальними знаннями та навичками і може надавати консультації та висновки під час досудового розслідування і судового розгляду з питань, що потребують відповідних спеціальних знань і навичок. Спеціаліст може бути залучений для надання безпосередньої технічної допомоги (фотографування, складення схем, планів, креслень, відбір зразків для проведення експертизи тощо) сторонами кримінального провадження під час досудового розслідування і судом під час судового розгляду, а також для надання висновків.

Аналізуючи норми Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» та інші підзаконні нормативно-правові акти, в частині повноважень Державної екологічної інспекції України, прокурор висновує, що працівники вказаного державного органу як ніхто інший володіє спеціальними знаннями у сфері охорони навколишнього середовища, відтак останні залучались у кримінальному провадженні для проведення огляду місць лісо порушень, складання попневих відомостей та розрахунків розміру збитків.

Окрім того, відповідно до поданих відповідачем після закриття підготовчого провадження письмових пояснень від 02.05.2023, підприємство повторно акцентує увагу, що Державна екологічна інспекція України, в тому числі її територіальний орган, як єдиний державний центральний орган, який відповідно до покладених на нього повноважень реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, не здійснював заходи державного нагляду (контролю) в частині перевірки Станиславського лісництва ДП «Ясінянське лісомисливське господарство» на предмет наявності там незаконних рубок, не оформляв у встановленому порядку результати перевірки, як це передбачено Положенням про Державну екологічну інспекцію України, затвердженої постановлю Кабінету Міністрів України №275 від 19.04.2017.

Також, вкотре зазначає, що довідка огляду місць незаконних рубок є єдиним доказом встановлення незаконної рубки дерев та на підставі цього єдиного доказу проводилися нарахування шкоди заподіяної навколишньому природному середовищу. В той же час, оглядом місцевості є процесуальна дія, яка проводиться в досудовому розслідуванні, що виявляє та письмово фіксує відомості щодо обставин вчинення кримінального правопорушення, а не встановлює факт правопорушення.

За висновками відповідача, огляд місцевості та оформлення за результатами огляду місцевості протоколу(довідки) не може вважатися доконаним фактом вчинення кримінального правопорушення, підтвердження наявності незаконно зрубаних дерев.

Окремо зауважує, що витяг з ЄРДР взагалі не є процесуальним джерелом доказів, а в матеріалах позовної заяви не міститься доказів щодо передачі вищевказаних документів кримінального провадження №0000225 від 12.05.2020 року до Закарпатської обласної прокуратури, а так само дозволу слідчого або прокурора у вказаному кримінальному провадженні на використання і розголошення будь-яких матеріалів досудового розслідування.

У зв`язку з викладеним, за позицією відповідача позовні вимоги у справі, що розглядається за правилами господарського судочинства, обґрунтовуються документами, отримані в рамках кримінального судочинства і не можуть бути визнані належними доказами у господарському процесі через процесуальне порушення з боку представника інтересів позивача.

Повідомляє також, що кримінальне провадження №0000225 від 12.05.2020 року перебуває у процесі розгляду (справа №305/1732/20) і оскільки на момент розгляду даної справи відсутнє рішення, яким би підтверджувався причинний зв`язок між поведінкою працівників ДП "Ясінянське ЛМГ" та завданою шкодою, застосування положень ст. 1172 ЦК України на яку посилається прокурор, як на підставу позову не є можливим та суперечитиме нормам законодавства.

ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ ОБСТАВИНИ СПРАВИ.

Відповідно до п.п. 3.1., 3.2.5. Статуту Державного підприємства «Ясінянське лісомисливське господарство» (надалі ДП «Ясінянське ЛМГ»), затвердженого наказом Державного агентства лісових ресурсів України від 15.06.2018р. № 525, підприємство створено з метою ведення лісового господарства, охорони, захисту, раціонального використання та відтворення лісів. Основним напрямком діяльності підприємства є, зокрема, забезпечення охорони лісів і захисних лісонасаджень від незаконних рубок, пошкоджень, самовільного сінокосіння, випасання худоби в заборонених місцях та інших лісопорушень.

Згідно з п.п. 6.2.1., 6.2.4. ДП «Ясінянське ЛМГ» до обов`язків підприємства відносяться, зокрема, забезпечення відтворення, охорони, захисту і підвищення родючості ґрунтів, продуктивності лісових насаджень і посилення їх корисних властивостей; виконання інших вимог законодавства щодо ведення лісового господарства та використання лісових ресурсів. Підприємство зобов`язано дотримуватись норм та вимог щодо охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання і відтворення природних ресурсів та забезпечення екологічної безпеки.

12 травня 2020 року у Єдиному реєстрі досудових розслідувань зареєстровано кримінальне провадження №0000225 щодо вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ознаками ч. 2 ст. 367 КК України, зокрема, внаслідок неналежного виконання службовими особами Станиславського лісництва ДП «Ясінянське ЛМГ», що заподіяло державі збитки в розмірі 6 982 674,88 грн.

Відповідно до протоколу огляду місця події від 13.05.2020, який складений працівником Служби безпеки України в Закарпатській області Пеняк Ю.Р. в рамках досудового розслідування кримінального провадження №0000225 від 12.05.2020, за участю державного інспектора Державної екологічної інспекції у Закарпатській області Субота В.В. та працівників ДП «Ясінянське ЛМГ» - головного лісничого Ластовецького М.В., начальника відділу лісового господарства Кувіка В.І. та помічника лісничого Телипчука Д.В., в присутності понятих ОСОБА_4 , ОСОБА_5 проведено огляд лісових ділянок кварталу 15, виділів 41 та 45 Станиславського лісництва ДП «Ясінянське ЛМГ», в ході якого виявлено наявність пнів від зрізаних дерев без наявних ознак їх відведення в рубку.

Згідно з вказаним протоколом, державним інспектором Державної екологічної інспекції у Закарпатській області було проведено перерахунок та обмір кожного пня, за наслідками чого складено відомості попневого переліку, в яких зафіксовано кількість виявлених пнів, їх діаметр та породу.

Відповідно до відомостей попневого переліку від 13.05.2020 (додатки до протоколу огляду від 13.05.2020):

- в 15 кварталі, виділ 41 Станиславського лісництва ДП «Ясінянське ЛМГ» виявлено та зафіксовано 65 пнів дерев породи ялина (в тому числі 4 сухостійні), ялиця без ознак їх відведення в рубку;

- в 15 кварталі, виділ 45 Станиславського лісництва ДП «Ясінянське ЛМГ» виявлено та зафіксовано 209 пнів дерев породи ялина (в тому числі 6 сухостійні), ялиця без ознак їх відведення в рубку.

Означені відомості попневого переліку містять, в тому числі, інформацію про породи дерев виявлених пнів (ялина європейська, ялиця біла), їх діаметрів та ознак сухостійності незаконно зрубаних дерев.

Як протокол огляду місця події від 13.05.2020, так і відомості попневого переліку в кварталі 15, виділи 41 та 45 Станиславського лісництва ДП «Ясінянське ЛМГ» підписано всіма учасникам огляду, в тому числі представниками ДП «Ясінянське ЛМГ», без зауважень чи заперечень.

Окрім того, відповідно до протоколу огляду місця події від 20.05.2020, який складений працівниками Служби безпеки України в Закарпатській області ОСОБА_6 , ОСОБА_7 в рамках досудового розслідування кримінального провадження №0000225 від 12.05.2020, за участю державних інспекторів Державної екологічної інспекції у Закарпатській області Дзихор Я.М., Субота В.В. та працівників ДП «Ясінянське ЛМГ» - головного лісничого Ластовецького М.В., помічника лісничого Телипчука Д.В. та майстра лісу ОСОБА_3 , в присутності понятих ОСОБА_4 , ОСОБА_5 проведено огляд лісових ділянок кварталу 19, виділів 77, 84, 85, 88 та кварталу 18 виділу 61 Станиславського лісництва ДП «Ясінянське ЛМГ», в ході якого виявлено наявність пнів від зрізаних дерев без наявних ознак їх відведення в рубку.

Згідно з вказаним протоколом, державними інспекторами Державної екологічної інспекції у Закарпатській області було проведено перерахунок та обмір кожного пня, за наслідками чого складено відомості попневого переліку, в яких зафіксовано кількість виявлених пнів, їх діаметр та породу.

Відповідно до відомостей попневого переліку від 20.05.2020 (додатки до протоколу огляду від 20.05.2020):

- в 19 кварталі, виділ 77 Станиславського лісництва ДП «Ясінянське ЛМГ» виявлено та зафіксовано 75 пнів дерев породи ялина (в тому числі 3 сухостійні та 5 вітровальних), ялиця без ознак їх відведення в рубку;

- в 19 кварталі, виділ 84 Станиславського лісництва ДП «Ясінянське ЛМГ» виявлено та зафіксовано 58 пнів дерев породи ялина (в тому числі 3 сухостійні та 3 вітровальні), ялиця, бук без ознак їх відведення в рубку;

- в 19 кварталі, виділ 85 Станиславського лісництва ДП «Ясінянське ЛМГ» виявлено та зафіксовано 18 пнів дерев породи ялина (в тому числі 1 сухостійний та 1 вітровальний), ялиця, бук без ознак їх відведення в рубку;

- в 19 кварталі, виділ 88 Станиславського лісництва ДП «Ясінянське ЛМГ» виявлено та зафіксовано 63 пні дерев породи ялина (в тому числі 13 сухостійні та 2 вітровальні), ялиця, бук без ознак їх відведення в рубку;

- в 18 кварталі, виділ 61 Станиславського лісництва ДП «Ясінянське ЛМГ» виявлено та зафіксовано 32 пні дерев породи ялина (в тому числі 1 вітровальний) без ознак їх відведення в рубку.

Означені відомості попневого переліку містять, в тому числі, інформацію про породи дерев виявлених пнів (ялина, ялиця, бук), їх діаметрів та ознак незаконно зрубаних дерев як сухостійних чи вітровальних.

Як протокол огляду місця події від 20.05.2020, так і відомості попневого переліку в кварталі 19, виділах 77, 84, 85, 88 та кварталі 18 виділі 61 Станиславського лісництва ДП «Ясінянське ЛМГ» підписано всіма учасникам огляду, в тому числі представниками ДП «Ясінянське ЛМГ», без зауважень чи заперечень.

Також, судом встановлено, що відповідно до протоколу огляду місця події від 21.05.2020, який складений працівником Служби безпеки України в Закарпатській області Зизич С.В. в рамках досудового розслідування кримінального провадження №0000225 від 12.05.2020, за участю державного інспектора Державної екологічної інспекції у Закарпатській області Дзихор Я.М. та працівників ДП «Ясінянське ЛМГ» - головного лісничого Ластовецького М.В., начальника відділу лісового господарства Кувіка В.І. та майстра лісу ОСОБА_3 , в присутності понятих ОСОБА_8 , ОСОБА_9 проведено огляд лісових ділянок кварталу 17, виділу 20 та кварталу 18, виділу 59 Станиславського лісництва ДП «Ясінянське ЛМГ», в ході якого виявлено наявність пнів від зрізаних дерев без наявних ознак їх відведення в рубку.

Згідно з вказаним протоколом, державним інспектором Державної екологічної інспекції у Закарпатській області було проведено перерахунок та обмір кожного пня, за наслідками чого складено відомості попневого переліку, в яких зафіксовано кількість виявлених пнів, їх діаметр та породу.

Відповідно до відомостей попневого переліку від 21.05.2020 (додатки до протоколу огляду від 21.05.2020):

- в 17 кварталі, виділ 20 Станиславського лісництва ДП «Ясінянське ЛМГ» виявлено та зафіксовано 12 пнів дерев породи ялина (в тому числі 1 вітровальний) без ознак їх відведення в рубку;

- в 18 кварталі, виділ 59 Станиславського лісництва ДП «Ясінянське ЛМГ» виявлено та зафіксовано 55 пнів дерев породи ялина, явір, бук без ознак їх відведення в рубку.

Означені відомості попневого переліку містять, в тому числі, інформацію про породи дерев виявлених пнів (ялина, явір, бук), їх діаметрів та ознак незаконно зрубаних дерев як свіжозрубаних чи вітровальних.

Як протокол огляду місця події від 21.05.2021, так і відомості попневого переліку в кварталі 17, виділ 20 та кварталі 18, виділ 59 Станиславського лісництва ДП «Ясінянське ЛМГ» підписано всіма учасникам огляду, в тому числі представниками ДП «Ясінянське ЛМГ», без зауважень чи заперечень.

Крім того, відповідно до протоколу огляду місця події від 21.05.2020, який складений працівником Служби безпеки України в Закарпатській області Пеняк Ю.Р. в рамках досудового розслідування кримінального провадження №0000225 від 12.05.2020, за участю державного інспектора Державної екологічної інспекції у Закарпатській області Субота В.В. та працівників ДП «Ясінянське ЛМГ» - майстра лісу ОСОБА_1 , провідного інженера по захисту лісів ОСОБА_5 , в присутності понятих ОСОБА_10 , ОСОБА_11 проведено огляд лісових ділянок кварталу 16, виділів 44 та 42 Станиславського лісництва ДП «Ясінянське ЛМГ», в ході якого виявлено наявність пнів від зрізаних дерев без наявних ознак їх відведення в рубку.

Згідно з вказаним протоколом, державним інспектором Державної екологічної інспекції у Закарпатській області було проведено перерахунок та обмір кожного пня, за наслідками чого складено відомості попневого переліку, в яких зафіксовано кількість виявлених пнів, їх діаметр та породу.

Відповідно до відомостей попневого переліку від 21.05.2020 (додатки до протоколу огляду від 21.05.2020):

- в 16 кварталі, виділ 44 Станиславського лісництва ДП «Ясінянське ЛМГ» виявлено та зафіксовано 77 пнів дерев породи ялина (в тому числі 2 сухостійні та 3 вітровальні) без ознак їх відведення в рубку;

- в 16 кварталі, виділ 42 Станиславського лісництва ДП «Ясінянське ЛМГ» виявлено та зафіксовано 67 пнів дерев породи ялина (в тому числі 2 сухостійні), ялиця без ознак їх відведення в рубку.

Означені відомості попневого переліку містять, в тому числі, інформацію про породи дерев виявлених пнів (ялина, ялиця), їх діаметрів та ознак незаконно зрубаних дерев як сухостійних чи вітровальних.

Як протокол огляду місця події від 21.05.2020, так і відомості попневого переліку в кварталі 16, виділах 44 та 42 Станиславського лісництва ДП «Ясінянське ЛМГ» підписано всіма учасникам огляду, в тому числі представниками ДП «Ясінянське ЛМГ», без зауважень чи заперечень.

Згідно з довідкою огляду місць незаконних рубок дерев в лісовому фонді Станиславського лісництва ДП «Ясінянське ЛМГ» від 22.05.2020, яка підписана без зауважень та заперечень працівниками Служби безпеки України в Закарпатській області ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , інспекторами Державної екологічної інспекції у Закарпатській області ОСОБА_12 , ОСОБА_13 та працівниками ДП «Ясінянське ЛМГ» - головним лісничим ОСОБА_14 , начальником відділу лісового господарства ОСОБА_15 , провідним інженером лісового господарства ОСОБА_16 , провідним інженером із захисту лісів ОСОБА_5 , помічником лісничого ОСОБА_17 та майстрами лісу ОСОБА_3 , ОСОБА_1 узагальнено інформацію по проведених за період 13, 20 та 21 травня 2020 оглядах незаконних рубок деревини в лісовому фонді кварталу 19 виділах 77, 84, 85, 88, кварталу 18 виділах 61, 59, кварталу 17, виділу 20, кварталу 16 виділах 44, 42, кварталу 15 виділах 45, 41 по Станиславському лісництву ДП «Ясінянське ЛМГ», з визначенням загальної кількості виявлених пнів від незаконно зрубаних дерев по кожному виділу окремо.

Також, відповідно до означеної довідки від 22.05.2020 визначено, що ділянки на яких проводився облік пнів від незаконних рубок дерев захаращені порубковими залишками. В ході проведення огляду місць незаконних рубок не обліковувались старі пні та пні на яких наявні ознаки відведення в рубку. Заміри проводились рулетками вимірювальними металевими Р2УЗК2 м № 121 та Р2УЗК2 м № 123 КДВП «КОНТАКТ» (свідоцтва калібрування №07-0422/20 та №07-0421/20).

На підставі зазначених протоколів огляду місця події від 13.05.2020, 20.05.2020, 21.05.2020, відомостей попневого переліку відповідно до постанови Кабінету Міністрів України № 665 від 23.07.2008 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу» 25.05.2020 працівниками Державної екологічної інспекції у Закарпатській області ОСОБА_13 та ОСОБА_18 складено розрахунки розміру шкоди, заподіяної незаконними рубками дерев згідно з якими такий розмір становить:

- в кварталі 15 виділ 45 Станиславського лісництва Державного підприємства «Ясінянське ЛМГ» - 2 433 887,94 грн;

- в кварталі 15 виділ 41 Станиславського лісництва Державного підприємства «Ясінянське ЛМГ» - 649 431,48 грн;

- в кварталі 16 виділ 42 Станиславського лісництва Державного підприємства «Ясінянське ЛМГ» - 761 736,50 грн;

- в кварталі 16 виділ 44 Станиславського лісництва Державного підприємства «Ясінянське ЛМГ» - 610 991,88 грн;

- в кварталі 17 виділ 20 Станиславського лісництва Державного підприємства «Ясінянське ЛМГ» - 145 019,88 грн;

- в кварталі 18 виділ 59 Станиславського лісництва Державного підприємства «Ясінянське ЛМГ» - 483 955,80 грн;

- в кварталі 18 виділ 61 Станиславського лісництва Державного підприємства «Ясінянське ЛМГ» - 168 326,72 грн;

- в кварталі 19 виділ 77 Станиславського лісництва Державного підприємства «Ясінянське ЛМГ» - 984 169,26 грн;

- в кварталі 19 виділ 84 Станиславського лісництва Державного підприємства «Ясінянське ЛМГ» - 459 734,32 грн;

- в кварталі 19 виділ 85 Станиславського лісництва Державного підприємства «Ясінянське ЛМГ» - 152 023,88 грн;

- в кварталі 19 виділ 88 Станиславського лісництва Державного підприємства «Ясінянське ЛМГ» - 433 397,22 грн.

Постановою слідчого Першого слідчого відділу слідчого управління ДБР від 18.06.2020 призначено комплексну лісогосподарську та інженерно-екологічну експертизу у кримінальному провадженні №0000225, на вирішення якої поставлено питання щодо правомірності проведених рубок лісу в лісовому фонді кварталу 19 виділах 77, 84, 85, 88, кварталу 18 виділах 61, 59, кварталу 17, виділу 20, кварталу 16 виділах 44, 42, кварталу 15 виділах 45, 41 по Станиславському лісництву ДП «Ясінянське ЛМГ» та визначення розміру шкоди, завданої внаслідок означених рубок.

За результатами проведеної експертизи судовим експертом Львівського науково-дослідного інституту судових експертиз Клочко У.М. складеного висновок № 4264 від 23.06.2020, згідно з яким експертом зазначено, що рубка лісу в лісовому фонді кварталу 19 виділах 77, 84, 85, 88, кварталу 18 виділах 61, 59, кварталу 17, виділу 20, кварталу 16 виділах 44, 42, кварталу 15 виділах 45, 41 по Станиславському лісництву ДП «Ясінянське ЛМГ» проводилася без дозвільних документів з порушенням вимог природоохоронного законодавства (ст. 69 Лісового кодексу України, ст. 38 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», постанови Кабінету Міністрів України від 23.05.2007 №761 «Про врегулювання питань щодо спеціального використання лісових ресурсів»), а загальний розмір завданої шкоди внаслідок вчинення таких бездозвільних рубок на території Станиславського лісництва ДП «Ясінянське ЛМГ» становить 6 982 674,88 грн. Експертом, при цьому, зазначено, що шкода завдана державі, в особі ДП «Ясінянське ЛМГ».

Прокурор зазначає, що осіб, які безпосередньо вчинили незаконну рубку дерев в означених виділах Станиславського лісництва ДП «Ясінянське ЛМГ» не встановлено, а у згаданому вище кримінальному провадженні №0000225 за ч.2 ст. 367 КК України (службова недбалість) до суду скеровано обвинувальний акт щодо посадових осіб ДП «Ясінянське ЛМГ» - в.о. лісничого Вербещука Д.О. та майстрів лісу - ОСОБА_1 , ОСОБА_3 (справа №305/1732/20). В той же час, ДП «Ясінянське ЛМГ» подано цивільний позов до означених осіб про стягнення шкоди, завданої кримінальним правопорушенням (справа №305/1808/21).

При цьому, за позицією прокурора, враховуючи принцип необхідності повного відшкодування шкоди, з огляду на те, що організація і забезпечення охорони та захисту лісів передбачає, в тому числі, здійснення комплексу заходів, спрямованих на збереження та охорону лісів, зокрема, від незаконних рубок та інших пошкоджень, і покладається на постійних лісокористувачів, слід дійти висновку, що ДП «Ясінянське ЛМГ», як постійний лісокористувач, допустивши протиправну бездіяльність у вигляді невчинення дій, направлених на забезпечення охорони і збереження лісу від незаконного вирубування на підвідомчій йому території земель лісового фонду, діяв неправомірно, що призвело до незаконного вирубування невстановленими особами дерев та завданню відповідних збитків в розмірі 6 982 674,88 грн, які просить стягнути з відповідача у справі, як правонаступника ДП «Ясінянське ЛМГ».

Відповідач, в свою чергу, заперечує належність та допустимість доказів, які подано прокурором на підтвердження факту виявлення незаконних рубок в Станиславському лісництві ДП «Ясінянське ЛМГ», вказує про відсутність протиправної поведінки ДП «Ясінянське ЛМГ» та зазначає, що ним дотримано усіх нормативно-правових актів в сфері лісового та природоохоронного законодавства та вжито необхідних заходів захисту лісового фонду від незаконних рубок, що підтверджує долученими до заперечень копіями довідок від 13.07.202 про нараховану заробітну плату в.о. лісничого Вербещуку Д.О. та майстрам лісу - ОСОБА_1 , ОСОБА_3 за 2020 рік; наказів ДП «Ясінянське ЛМГ» від 28.01.2020 №11 "Про посилення заходів щодо охорони лісу від незаконних рубок та інших порушень", №29 від 24.03.2020 «Про проведення огляду місць рубок», №28 від 20.03.2020 «Про проведення планової весняної ревізії лісових обходів (майстерських дільниць»; штатного розпису лісництв ДП «Ясінянське ЛМГ» з 01.01.2019 рік; дислокації працівників державної лісової охорони ДП «Ясінянське ЛМГ» станом на 01.04.2020 року; довідки №95 від 19.05.2021 про кількість коштів на оплату праці працівників відповідача за 1 квартал 2020 року; довідки №386 від 14.07.2021 про відпуск паливно-мастильних матеріалів на здійснення заходів з охорони лісу ДП «Ясінянське ЛМГ».

Встановлення наявності підстав для стягнення з Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» в особі Філії «Ясінянське лісомисливське господарство» Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» як правонаступника ДП «Ясінянське ЛМГ» шкоди, завданої незаконною рубкою лісу, яка здійснена невстановленими особами та виявлена в ході досудового розслідування кримінального провадження №0000225 є предметом судового дослідження та оцінки в даній справі.

ПРАВОВЕ ОБГРУНТУВАННЯ І ОЦІНКА СУДУ

Щодо підстав для представництва прокурором інтересів держави у спірних правовідносинах, суд зазначає наступне.

Згідно з ст.131-1 Конституції України на органи прокуратури України покладається представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Виходячи з вимог п.п.1, 2 ч.1 ст. З Закону України "Про прокуратуру", діяльність органів прокуратури ґрунтується на засадах верховенства права та законності.

Відповідно до частини 3 статті 23 цього ж нормативно-правового акту, прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Отже, виключними випадками, за яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді, є порушення або загроза порушення інтересів держави. Ключовим для застосування цієї конституційної норми є поняття інтерес держави.

Суд зазначає, що рішенням Конституційного Суду України від 9 липня 2002 №15-рп/2002 (справа про досудове врегулювання спорів) визначено, що положення частини другої статті 124 Конституції України стосовно поширення юрисдикції судів на всі правовідносини, що виникають у державі, необхідно розуміти так, що право особи (громадянина України, іноземця, особи без громадянства, юридичної особи) на звернення до суду за вирішенням спору не може бути обмежене законом, іншими нормативно-правовими актами. Встановлення законом або договором досудового врегулювання спору за волевиявленням суб`єктів правовідносин не є обмеженням юрисдикції судів і права на судовий захист. Обрання певного засобу правового захисту, у тому числі і досудового врегулювання спору, є правом, а не обов`язком особи, яка добровільно, виходячи з власних інтересів, його використовує.

Інтереси держави можуть збігатися повністю, частково або не збігатися зовсім з інтересами державних органів, державних підприємств та організацій чи з інтересами господарських товариств з часткою державної власності у статутному фонді. Проте держава може вбачати свої інтереси не тільки в їх діяльності, але й в діяльності приватних підприємств, товариств.

Із врахуванням того, що інтереси держави є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах (п. 4 мотивувальної частини).

Ці міркування Конституційний Суд зробив у контексті офіційного тлумачення Арбітражного процесуального кодексу України, який уже втратив чинність. Однак висловлене Судом розуміння поняття інтереси держави має самостійне значення і може застосовуватися для тлумачення цього ж поняття, вжитого у ст. 131-1 Конституції України та ст. 23 Закону України "Про прокуратуру".

Відтак, інтереси держави охоплюють широке і водночас чітко не визначене коло законних інтересів, які не піддаються точній класифікації, а тому їх наявність повинна бути предметом самостійної оцінки суду у кожному випадку звернення прокурора з позовом. Надмірна формалізація інтересів держави, особливо у сфері публічних правовідносин, може призвести до необґрунтованого обмеження повноважень прокурора на захист суспільно значущих інтересів там, де це дійсно потрібно.

Аналіз ч. 3 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" дає суду підстави стверджувати, що прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках: якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження; у разі відсутності такого органу.

Перший виключний випадок передбачає наявність органу, який може здійснювати захист інтересів держави самостійно, а другий - відсутність такого органу. Однак підстави представництва інтересів держави прокуратурою у цих двох випадках істотно відрізняються. У першому випадку прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює неналежно.

Не здійснення захисту виявляється в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень - він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається.

Здійснення захисту неналежним чином виявляється в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, але яка є неналежною.

Неналежність захисту може бути оцінена з огляду на встановлений порядок захисту інтересів держави, який серед іншого включає досудове з`ясування обставин порушення інтересів держави, обрання способу їх захисту та ефективне здійснення процесуальних прав позивача.

При цьому суд звертає увагу на те, що захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимог закону не здійснює захисту або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом, і які є підставами для звернення прокурора до суду.

Як вбачається із матеріалів справи, позов заявлено прокурором в межах наданих йому законодавством повноважень в інтересах держави в особі Ясінянської селищної ради на території якої було виявлено факт незаконної рубки, а відповідачем подано заперечення щодо неналежного визначення позивача в спірних правовідносинах, яким за позицією державного підприємства повинна бути Державна екологічна інспекція України у Закарпатській області, на яку законодавством покладено обов`язок щодо здійснення конкретних функцій у правовідносинах, пов`язаних із захистом інтересів держави.

Так, відповідно до п. б) абз. 2 ст. 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища утворюються у складі відповідного місцевого бюджету за місцем заподіяння екологічної шкоди за рахунок частини грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в результаті господарської та іншої діяльності, згідно з чинним законодавством.

Приписами п. 7 ч. 3 ст. 29 Бюджетного кодексу України визначено, що Джерелами формування спеціального фонду Державного бюджету України в частині доходів (з урахуванням особливостей, визначених пунктом 1 частини другої статті 67-1 цього Кодексу) є, зокрема, 30 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності.

До надходжень спеціального фонду місцевих бюджетів належать 70 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, в тому числі: до бюджетів місцевого самоврядування (крім бюджетів міст Києва та Севастополя) - 50 відсотків, обласних бюджетів та бюджету Автономної Республіки Крим - 20 відсотків, бюджетів міст Києва та Севастополя - 70 відсотків (п. 4 ч. 1 ст. 69-1 Бюджетного кодексу України).

Як встановлено судом та це не заперечується учасниками справи і підтверджується виданою ДП «Ясінянське ЛМГ» довідкою №391 від 10.12.2020, частина Станиславського лісництва, яка складається з кварталів15-19, на яких і було виявлено факт незаконної порубки дерев знаходиться в адміністративних межах Рахівського району на території Чорнотисянської сільської ради, яка відповідно до затвердженого Розпорядженням Кабінету Міністрів України №572-р від 13.05.2020 року Перспективного плану формування територій громад Закарпатської області включена до складу Ясінянської селищної ради.

Таким чином, судом встановлено, що в спірних правовідносинах Ясінянська селищна рада є органом до місцевого фонду охорони навколишнього природного середовища якого мають стягуватися збитки, завдані внаслідок незаконної порубки лісових ресурсів в її адміністративно-територіальних межах з подальшим перерозподілом в наступних пропорціях:

- 50% грошових стягнень до бюджету органу місцевого самоврядування Ясінянської селищної ради;

- 20% грошових стягнень до обласного бюджету Закарпатської області;

- 30% грошових стягнень до спеціального фонду Державного бюджету України.

Для вирішення питання щодо наявності підстав для представництва інтересів держави в особі Ясінянської селищної ради в суді, відповідно до ч.4 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру", Закарпатська обласна прокуратура звернулася з листом №15-41 вих-21 від 14.01.2021 до означеного органу місцевого самоврядування, з проханням вжити заходи по зверненню селищної ради до суду із позовною заявою до ДП "Ясінянське ЛМГ" про стягнення шкоди завданої навколишньому природному середовищу незаконною порубкою деревини в розмірі 6 982 674,88 грн.

На адресу Закарпатської обласної прокуратури, Ясінянська селищна рада надіслала у відповідь лист №911 від 22.01.2021, в якому зазначила перебування структури раді на стадії формування, відсутність юридичного підрозділу, у зв`язку з чим орган місцевого самоврядування просив прокуратуру звернутися до суду з позовом в інтересах держави, в особі Ясінянської селищної ради про стягнення з відповідача 6 982 674,88 грн.

З врахуванням викладеного, беручи до уваги, що в спірних правовідносинах Ясінянська селищна рада є органом до місцевого фонду охорони навколишнього природного середовища якого мають стягуватися збитки, завдані внаслідок незаконної порубки лісових ресурсів., відповідний позов органом місцевого самоврядування до відповідача не подавався, а відтак, Закарпатською обласною прокуратурою згідно з листом №15-177 вих-21 від 16.02.2021 в порядку ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» повідомлено позивача про реалізацію представницьких функцій прокуратурою у зв`язку з необхідністю стягнення шкоди, завданою навколишньому природному середовищу незаконною порубкою деревини та про подання в порядку ст. 53 ГПК України відповідної позовної заяви до Господарського суду Закарпатської області.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 15.10.2019 в справі № 903/129/18 зазначала, що сам факт не звернення до суду суб`єкта владних повноважень з позовом, який би відповідав вимогам процесуального законодавства та відповідно мав змогу захистити інтереси держави свідчить про те, що указаний орган неналежно виконує свої повноваження, у зв`язку із чим у прокурора виникають обґрунтовані підстави для захисту інтересів держави та звернення до суду з таким позовом, що відповідає нормам національного законодавства та практиці Європейського суду з прав людини.

Отже із наведеного слідує, що прокурор у поданій позовній заяві правомірно зазначив, органом місцевого самоврядування не здійснювався захист інтересів держави у даних спірних правовідносинах, а відтак ним доведені належним чином підстави для звернення з відповідним позовом до суду в інтересах держави.

Наведеним спростовуються аргументи відповідача щодо необхідності залишення позову без розгляду через невірне визначення прокурором позивача при зверненні з даним позовом до суду, яким за позицією відповідача повинна бути Державна екологічна інспекція у Закарпатській області.

Так, за встановленими в даній справі обставинами, Держекоінспекція заходу державного нагляду (контролю) щодо ДП "Ясінянське ЛМГ" не проводила, а відтак на спірні правовідносини не поширюється дія Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» про організацію проведення перевірок та їх наслідки.

Щодо спірних правовідносин.

Відповідно до ст. 13 Конституції України, природні ресурси, що знаходяться у межах території України, є об`єктами права власності Українського народу й повинні використовуватися відповідно до закону.

Статтею 66 Конституції України встановлено, що кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки.

Частиною 1 ст. 5 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" (далі - Закон) визначено, що державній охороні і регулюванню використання на території України підлягають: навколишнє природне середовище як сукупність природних і природно-соціальних умов та процесів, природні ресурси, як залучені в господарський обіг, так і не використовувані в економіці в даний період (земля, надра, води, атмосферне повітря, ліс та інша рослинність, тваринний світ), ландшафти та інші природні комплекси.

Як визначено в абзацах 2, 3 статті 1 Лісового кодексу України, ліси України є її національним багатством і за своїм призначенням та місцерозташуванням виконують переважно водоохоронні, захисні, санітарно-гігієнічні, оздоровчі, рекреаційні, естетичні, виховні, інші функції та є джерелом для задоволення потреб суспільства в лісових ресурсах. Усі ліси на території України, незалежно від того, на землях яких категорій за основним цільовим призначенням вони зростають, та незалежно від права власності на них, становлять лісовий фонд України і перебувають під охороною держави.

В силу приписів статті 16 та частини 1 статті 17 Лісового кодексу України, право користування лісами здійснюється в порядку постійного та тимчасового користування лісами. У постійне користування ліси на землях державної власності для ведення лісового господарства без встановлення строку надаються спеціалізованим державним лісогосподарським підприємствам, іншим державним підприємствам, установам та організаціям, у яких створено спеціалізовані лісогосподарські підрозділи.

Відповідно до частини 2 статті 19 Лісового кодексу України, постійні лісокористувачі зобов`язані, зокрема, забезпечувати охорону, захист, відтворення, підвищення продуктивності лісових насаджень, посилення їх корисних властивостей, підвищення родючості ґрунтів, вживати інших заходів відповідно до законодавства на основі принципів сталого розвитку; дотримуватися правил і норм використання лісових ресурсів; вести лісове господарство на основі матеріалів лісовпорядкування, здійснювати використання лісових ресурсів способами, які забезпечують збереження оздоровчих і захисних властивостей лісів, а також створюють сприятливі умови для їх охорони, захисту та відтворення; вести первинний облік лісів; дотримуватися встановленого законодавством режиму використання земель; забезпечувати охорону типових та унікальних природних комплексів і об`єктів, рідкісних і таких, що перебувають під загрозою зникнення, видів тваринного і рослинного світу, рослинних угруповань, сприяти формуванню екологічної мережі відповідно до природоохоронного законодавства.

Положеннями статті 63 Лісового кодексу України передбачено, що ведення лісового господарства полягає у здійсненні комплексу заходів з охорони, захисту, раціонального використання та розширеного відтворення лісів.

Згідно з пунктом 5 статті 64 Лісового кодексу України, підприємства, установи, організації і громадяни здійснюють ведення лісового господарства з урахуванням господарського призначення лісів, природних умов і зобов`язані, здійснювати охорону лісів від пожеж, захист від шкідників і хвороб, незаконних рубок та інших пошкоджень.

За змістом статті 105 Лісового кодексу України, порушення лісового законодавства тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні у, зокрема, порушенні строків лісовідновлення та інших вимог щодо ведення лісового господарства, встановлених законодавством у сфері охорони, захисту, використання та відтворення лісів.

Статтею 107 Лісового кодексу України встановлено, що підприємства, установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України.

Отже, організація і забезпечення охорони та захисту лісів, яка передбачає здійснення комплексу заходів, спрямованих на збереження та охорону лісів, зокрема, від незаконних рубок та інших пошкоджень, покладається на постійних лісокористувачів.

Відповідно до приписів статей 68, 69 Закон України "Про охорону навколишнього природного середовища", порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Загальні підстави відповідальності за завдану майнову шкоду визначені статтею 1166 Цивільного кодексу України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам юридичної особи, а також шкода, завдана майну юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала; особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Тобто вирішуючи спір про відшкодування шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу, господарський суд виходить з презумпції вини правопорушника.

Однак для відшкодування шкоди за правилами статті 1166 ЦК України необхідно довести такі елементи:

1. Неправомірність поведінки особи. Неправомірною можна вважати будь-яку дію/бездіяльність, внаслідок якої завдано шкоду, якщо завдавач шкоди не був уповноважений на такі дії.

2. Наявність шкоди. Під шкодою слід розуміти втрату або пошкодження майна потерпілого та (або) позбавлення його особистого нематеріального права (життя, здоров`я тощо).

3. Причинний зв`язок між протиправною поведінкою та шкодою є обов`язковою умовою відповідальності та виражається в тому, що шкода має виступати об`єктивним наслідком поведінки завдавача шкоди.

4. Вина особи, що завдала шкоду. Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду.

Тож визначальним для вирішення спору у справі, що розглядається, є встановлення всієї сукупності елементів складу цивільного правопорушення

Порушення вимог щодо ведення лісового господарства, встановлених у сфері охорони, захисту та використання лісів, є підставою для покладення на постійного лісокористувача цивільно-правової відповідальності. При цьому, не важливо хто конкретно здійснював незаконне вирубування дерев на ділянках лісу, наданих у постійне користування, оскільки визначальним є факт порушення лісокористувачем встановлених правил лісокористування, що спричинило завдання державі збитків внаслідок незаконної рубки дерев третіми особами на підконтрольній лісокористувачу ділянці лісу.

Таким чином, обов`язок щодо забезпечення охорони лісових насаджень покладено саме на постійних лісокористувачів, які відповідають за невиконання або неналежне виконання таких обов`язків, в тому числі, у разі незабезпечення охорони та захисту лісів від незаконних рубок дерев.

Отже, цивільно-правову відповідальність за порушення лісового законодавства мають нести не лише особи, які безпосередньо здійснюють самовільну вирубку лісів (пошкодження дерев), а й постійні лісокористувачі, вина яких полягає у протиправній бездіяльності у вигляді невчинення дій щодо забезпечення охорони та збереження лісу від незаконних рубок на підвідомчих їм ділянках із земель лісового фонду, що має наслідком самовільну рубку (пошкодження) лісових насаджень третіми (невстановленими) особами.

Аналогічну правову позицію викладено у постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 09.08.2018 у справі N 909/976/17, постановах Верховного Суду від 27.03.2018 у справі N 909/1111/16, від 20.08.2018 у справі N 920/1293/16, від 23.08.2018 у справі N 917/1261/17, від 19.09.2018 у справі N 925/382/17, від 09.12.2019 у справі N 906/133/18, від 20.02.2020 у справі N 920/1106/17, від 30.11.2021 у справі N 926/2174/20.

Матеріалами справи підтверджується, а відповідачем не заперечується, що ДП «Ясінянське ЛМГ» є постійним лісокористувачем обстежуваних лісових ділянок Станиславського лісництва (як структурного підрозділу відповідача лісові ділянки якого і оглядалися в рамках кримінального провадження), а тому обов`язок по охороні лісів від незаконних рубок та обов`язок дотримуватися правил і норм використання лісових ресурсів покладено саме на відповідача.

Відповідно до наданої відповідачем дислокації працівників державної лісової охорони ДП «Ясінянське ЛМГ» станом на 01.04.2020 року в.о. лісничого Станиславського лісництва є Вербещук Д.О. та в штаті означеного лісництва працюють 8 майстрів лісу, зокрема, Попюк М.М. та Гапатин Я.М. (майстер лісу №7 та №8).

Згідно з долученою до позову посадовою інструкцією лісничого Станиславського лісництва, затвердженої директором ДП «Ясінянське ЛМГ» одним із завдань лісничого є організація заходів охорони лісів від самовільних рубок, а відповідно до затвердженої директором ДП «Ясінянське ЛМГ» посадової інструкції майстра лісу, одним з головних його завдань лісу є контроль за правильністю лісокористування, охороною і захистом лісу на закріплених лісогосподарських дільницях.

Відповідно до ст. 1172 Цивільного кодексу України та ст. 19 Лісового кодексу України, цивільно-правову відповідальність за порушення лісового законодавства мають нести не лише особи, які безпосередньо здійснюють самовільну вирубку лісів (пошкодження дерев), а також постійні лісокористувачі, вина яких полягає у допущенні та не перешкоджанні їх працівниками незаконному вирубуванню лісових насаджень (пошкодженню дерев) внаслідок неналежного виконання ними своїх службових обов`язків. Протиправна бездіяльності таких осіб полягає у незабезпеченні працівниками постійних лісокористувачів охорони і захисту лісів, внаслідок чого відбувається вирубування дерев (пошкодження дерев) невстановленими особам.

Матеріалами справи, зокрема складеними за участю представників відповідача та підписаними останніми без заперечень протоколами огляду місця події від 13.05.2020, 20.05.2021, 21.05.2021 в рамках досудового розслідування кримінального провадження №0000225 від 12.05.2020, доданими до них відомостями попневого переліку від 13.05.2020, 20.05.2021, 21.05.2021, довідкою огляду місць незаконних рубок дерев в лісовому фонді Станиславського лісництва ДП «Ясінянське ЛМГ» від 22.05.2020 підтверджується, що в ході слідчих дій на території постійного лісокористування в лісовому фонді кварталу 19 виділах 77, 84, 85, 88, кварталу 18 виділах 61, 59, кварталу 17, виділу 20, кварталу 16 виділах 44, 42, кварталу 15 виділах 45, 41 по Станиславському лісництву ДП «Ясінянське ЛМГ» виявлено незаконну порубку дерев породи ялина, ялиця, явір, бук у загальній кількості 731 штук.

Докази, що вказані дерева були відведені в законному порядку в рубку в матеріалах справи відсутні.

Вказані докази спростовують твердження відповідача про недоведеність прокурором тих обставин, що спірна рубка здійснена саме на території підвідомчій відповідачу, так як вказаний протокол огляду місця події підписаний представникам лісгоспу без жодних зауважень, а квартали та виділив яких виявлено факти самовільної рубки входять до Станиславського лісництва, тобто структурного підрозділу відповідача. Доказів на підтвердження того, що дерева зрубані на іншій території відповідач не надав.

За результатом проведених працівниками Державної екологічної інспекції у Закарпатській області 25.05.2020 розрахунків розміру шкоди, заподіяної незаконними рубками дерев в лісовому фонді кварталу 19 виділах 77, 84, 85, 88, кварталу 18 виділах 61, 59, кварталу 17, виділу 20, кварталу 16 виділах 44, 42, кварталу 15 виділах 45, 41 по Станиславському лісництву ДП «Ясінянське ЛМГ» встановлено, що сума заподіяної шкоди складає в кварталі 15 виділ 45 - 2 433 887,94 грн, в кварталі 15 виділ 41 - 649 431,48 грн, в кварталі 16 виділ 42 - 761 736,50 грн, в кварталі 16 виділ 44 - 610 991,88 грн, в кварталі 17 виділ 20 - 145 019,88 грн, в кварталі 18 виділ 59 - 483 955,80 грн, в кварталі 18 виділ 61 - 168 326,72 грн, в кварталі 19 виділ 77 - 984 169,26 грн, в кварталі 19 виділ 84 - 459 734,32 грн, в кварталі 19 виділ 85 - 152 023,88 грн та в кварталі 19 виділ 88 - 433 397,22 грн, що разом складає 6 982 674,88 грн.

Як вбачається з проведених розрахунків, такий проведений на підставі постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу»» № 665 від 23.07.2008, якою затверджено такси для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу підприємствами, установами, організаціями та громадянами незаконним вирубуванням та пошкодженням дерев і чагарників до ступеня припинення росту (додаток № 1) за кожне дерево, зрубане або пошкоджене до ступеня припинення росту в залежності від діаметру дерева у корі біля шийки кореня.

Розмір вказаної шкоди також підтверджується висновком судового експерта Львівського науково-дослідного інституту судових експертиз Клочко У.М. № 4264 від 23.06.2020 у кримінальному провадженні №0000225.

Будь-яких доказів на спростування правильності проведених розрахунків завданої шкоди відповідач не надав. При цьому, суд враховує викладену у постанові Верховного Суду від 30.04.2020 у справі № 924/497/19 правову позицію, що при вирішенні господарських спорів може бути досліджений і висновок судової експертизи, яку було проведено в межах провадження з іншої справи, в тому числі цивільної, кримінальної, адміністративної. Висновок судової експертизи, яку було проведено в межах провадження з іншої справи оцінюється господарським судом у вирішенні господарського спору на загальних підставах як доказ зі справи, за умови, що цей висновок містить відповіді на питання, які виникають у такому спорі, і поданий до господарського суду в належним чином засвідченій копії.

Також, в постанові Верховного суду від 05.02.2020 у справі №461/3675/17 касаційний суд зазначив про допустимість висновку експерта як доказу, оскільки експертиза проведена у кримінальному провадженні містила інформацію щодо предмета доказування у цивільному провадженні, незважаючи на те, що на момент розгляду справи вирок у кримінальній справі не ухвалений, а згідно з постановою Верховного суду від 21.01.2021 у цій же справі №461/3675/17 зазначено, що чинне процесуальне законодавство не встановлює заборону щодо можливості використання під час розгляду справи доказів, отриманих в межах інших проваджень. Достовірність і достатність таких доказів оцінюється судом з урахуванням обставин конкретної справи. При цьому відповідачі не скористалися своїм правом призначити іншу експертизу в межах цивільного судочинства.

Крім того, в постанові Великої палати Верховного суду від 14.12.2022 у справі №477/2330/18 з приводу використання доказів, які зібрані в межах кримінального провадження надано правову позицію відповідно до якої зазначено, що чинне процесуальне законодавство не встановлює заборону щодо використання під час розгляду цивільної справи доказів, отриманих у межах інших проваджень (див. постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 27 січня 2021 року у справі № 461/3675/17). Тобто докази, зібрані у межах кримінального провадження, можуть бути використані як докази у цивільній справі, якщо відповідні дані стосуються предмета доказування. Достовірність і достатність таких доказів суд оцінює з урахуванням обставин конкретної справи (п. 105 постанови).

Заперечення відповідача щодо непроведення Державною екологічною інспекцією у Закарпатській області щодо нього заходів державного нагляду (контролю) не спростовують факту виявленої в лісовому фонді кварталу 19 виділах 77, 84, 85, 88, кварталу 18 виділах 61, 59, кварталу 17, виділу 20, кварталу 16 виділах 44, 42, кварталу 15 виділах 45, 41 по Станиславському лісництву ДП «Ясінянське ЛМГ» незаконної (самовільної) рубки 731 дерева породи ялина, ялиця, явір, бук, з огляду на ту обставину, що означена незаконна рубка дерев встановлена в межах кримінального провадження за участю представників відповідача внаслідок проведення огляду лісового фонду зазначеного лісництва, а зазначені вище документи (протоколи огляду, відомості попневого переліку, довідка про результати огляду) містять інформацію, яка входить до предмету доказування у даній справі.

Згідно зі ст. 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень

За змістом статті 73 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Частина друга статті 129 Конституції України визначено основні засади судочинства, однією з яких є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Аналогічний принцип закріплено у ч. 2 ст. 2, ч. 1 ст. 13 ГПК України.

Важливим елементом змагальності процесу є стандарти доказування - спеціальні правила, яким суд має керуватися при вирішенні справи. Стандарт доказування - це та ступінь достовірності наданих стороною доказів, за яких суд має визнати тягар доведення знятим, а фактичну обставину - доведеною. Тобто в цьому разі мається на увазі достатній рівень допустимих сумнівів, при якому тягар доведення вважається виконаним.

Чинною нормою ст. 79 ГПК України впроваджено в господарський процес стандарт доказування "вірогідності доказів".

Стандарт доказування "вірогідності доказів" встановлює необхідність співставлення судом доказів, які надає позивач та відповідач та їх оцінки їх правдивості і переваги доводів протилежної сторони судового процесу.

Відповідно до статті 79 ГПК України наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Тлумачення змісту цієї статті показує, що нею на суд покладено обов`язок оцінювати докази, обставини справи з огляду на їх вірогідність, яка дозволяє дійти висновку, що факти, які розглядаються скоріше були (мали місце), аніж не були. Тобто, обставину треба доказувати таким чином, аби реалізувати стандарт більшої переконливості, за яким висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається вірогіднішим, ніж протилежний (тут суд звертається до правових висновків викладених у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 25.06.2020 у справі № 924/233/18, від 30.09.2021 у справі № 922/3928/20, зокрема, що саме суд має забезпечити право особи на справедливий суд (справедливу судову процедуру).

Такий підхід узгоджується з судовою практикою ЄСПЛ, який, зокрема, у рішенні 23.08.2016 у справі "Дж. К. та інші проти Швеції" ("J.K. AND OTHERS v. SWEDEN") звернув увагу, що цивільна справа повинна бути вирішена з урахуванням "балансу вірогідностей".

Схожий стандарт під час оцінки доказів застосований ЄСПЛ у рішенні від 15.11.2007 у справі "Бендерський проти України" ("BENDERSKIY v. Ukraine"), в якому суд оцінюючи фактичні обставини справи звертаючись до балансу вірогідностей вирішуючи спір виходив з того, що факти встановлені у експертному висновку, є більш вірогідним за інші докази.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 21.10.2011 у справі "Дія-97" проти України" зазначив, що процесуальні правила призначені для забезпечення належного відправлення правосуддя та дотримання принципу юридичної визначеності, а також, що учасники судового провадження повинні мати право розраховувати на те, що ці правила застосовуватимуться. Цей принцип застосовується до усіх - не лише до сторін провадження, але й до національних судів.

Надаючи оцінку запереченнями відповідача в цій частині, суд зауважує, що державне підприємство обмежилося своїм особистим визначенням про неналежність, недостовірність та недостатність доказів щодо факту порубки дерев, поставивши під сумнів вартість завданої шкоди через непроведення Держекоінспекцією відносно відповідача заходів державного нагляду (контролю) відповідно до Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

При цьому, відповідач не надав жодних доказів, які би об`єктивно могли спростувати або обґрунтовано навести суду факти, що могли би поставити під сумнів вірогідність відповідних обмірів та розрахунків спеціалістів Держекоінспекції, висновку експертизи в рамках кримінального провадження або спростовували б взагалі факт наявності незаконної рубки дерев в Станиславському лісництві ДП «Ясінянське ЛМГ», або заперечували б кількість виявлених незаконно зрубаних дерев, їх діаметри тощо.

Навпаки, як протоколи огляду місця події від 13.05.2020, 20.05.2020, 21.05.2020, так і усі відомості попневого переліку від 13.05.2020, 20.05.2020, 21.05.2020 та довідка огляду місць незаконних рубок дерев в лісовому фонді Станиславського лісництва ДП «Ясінянське ЛМГ» від 22.05.2020, які містять відомості про проведені підрахунки та обміри під час огляду кварталу 19 виділах 77, 84, 85, 88, кварталу 18 виділах 61, 59, кварталу 17, виділу 20, кварталу 16 виділах 44, 42, кварталу 15 виділах 45, 41 по Станиславському лісництву ДП «Ясінянське ЛМГ», підписані без заперечень представниками Відповідача головним лісничим Ластовецьким М.В., начальником відділу лісового господарства Кувіком В.І., провідним інженером лісового господарства Лофердюком В.І., провідним інженером із захисту лісів Глушманюком М.В., помічником лісничого Телипчуком Д.В. та майстрами лісу ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , в тому числі й не заперечувалися відповідачем здійснювані в ході перевірки останнього обрахунки незаконно зрубаних дерев, обміри їх діаметрів біля шийки кореня.

З урахуванням викладеного, оцінивши наявні у справі докази, суд дійшов висновку, що за стандартом вірогідності доказів прокурор з розумною впевненістю довів, що факт незаконного вирубування дерев в лісовому фонді кварталу 19 виділах 77, 84, 85, 88, кварталу 18 виділах 61, 59, кварталу 17, виділу 20, кварталу 16 виділах 44, 42, кварталу 15 виділах 45, 41 Станиславського лісництва ДП «Ясінянське ЛМГ», тобто на підвідомчій території лісового господарства відповідача, мав місце, отже визнається судом встановленим.

Відповідач не надав суду доказів, які б свідчили про належне вчинення ним дій, направлених на забезпечення охорони і збереження лісу від незаконних вирубок на підвідомчій йому території земель лісового фонду на виконання вимог лісового та природоохоронного законодавства, а також про відсутність його вини у протиправній бездіяльності. Між бездіяльністю відповідача та завданою шкодою існує причинний зв`язок, відсутності вини відповідача суду не доведено.

Критично оцінюються судом заперечення відповідача щодо недопустимості доказів у даній справі, які здобуті в рамках кримінального провадження №0000225 з підстав відсутності дозволу слідчого або прокурора у вказаному кримінальному провадженні на використання і розголошення будь-яких матеріалів досудового розслідування, позаяк, відкриття матеріалів кримінального провадження за правилами § 3 Глави 24 КПК України відбувається до звернення органу, який проводить досудове розслідування, до суду з обвинувальним актом.

Матеріали кримінального провадження №0000225 щодо службової недбалості працівників ДП «Ясінянське ЛМГ» було скеровано до Рахівського районного суду Закарпатської області ще в листопаді 2020 року, у зв`язку з чим станом на час подання прокурором позовної заяви в даній справі (лютий 2021 року) такі матеріали вже були відкриті сторонам кримінального провадження №0000225 та в суду в даній справі відсутні підстави вважати недопустимими докази з кримінального провадження №0000225, якими прокурором обґрунтовано позовні вимоги в даній справі.

Долучені до відзиву на позовну заяву копії довідок від 13.07.202 про нараховану заробітну плату в.о. лісничого Вербещуку Д.О. та майстрам лісу - ОСОБА_1 , ОСОБА_3 за 2020 рік; наказів ДП «Ясінянське ЛМГ» від 28.01.2020 №11 "Про посилення заходів щодо охорони лісу від незаконних рубок та інших порушень", №29 від 24.03.2020 «Про проведення огляду місць рубок», №28 від 20.03.2020 «Про проведення планової весняної ревізії лісових обходів (майстерських дільниць»; штатного розпису лісництв ДП «Ясінянське ЛМГ» з 01.01.2019 рік; дислокації працівників державної лісової охорони ДП «Ясінянське ЛМГ» станом на 01.04.2020 року; довідки №95 від 19.05.2021 про кількість коштів на оплату праці працівників відповідача за 1 квартал 2020 року; довідки №386 від 14.07.2021 про відпуск паливно-мастильних матеріалів на здійснення заходів з охорони лісу ДП «Ясінянське ЛМГ» можуть свідчити лише про організацію господарської діяльності на підприємстві відповідача, яка спрямована на вжиття ним певних заходів з метою недопущення незаконних порубок лісового фонду.

При цьому, з урахуванням встановлених в даній справі обставин, вказаних заходів, вочевидь, виявилося недостатньо з метою виконання передбачених законом та Статутом обов`язків постійного лісокористувача, спрямованих на запобігання незаконних рубок лісового фонду ДП "Ясінянське ЛМГ", а тому вказані аргументи відповідача не можуть слугувати підставою звільнення від відповідальності за завдану шкоду.

Крім того, встановлений та підтверджений факт незаконної рубки 731 дерева свідчить про систематичність та масштабність означених рубок, які самим відповідачем як лісокористувачем не виявлялись, а зафіксовані лише органами досудового розслідування, що спростовує аргументи державного підприємства про вжиття усіх належних заходів задля забезпечення охорони лісу.

Заперечення відповідача щодо того, що лісові господарства відповідно до положень постанови Кабінету Міністрів України від 23.07.2008 №665 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу» не є суб`єктами відповідальності за шкоду, завдану внаслідок незабезпечення збереження лісів, а також не можуть відповідати за шкоду, завдану іншими невстановленими особами згідно з приписами ст. 105 Лісового кодексу України спростовуються положеннями ст. 107 Лісового кодексу України, якими визначено обов`язок підприємств, установ, організації і громадян відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України.

При цьому, норми означеної постанови Кабінету Міністрів України від 23.07.2008 №665 регулюють обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу підприємствами, установами, організаціями та громадянами незаконним вирубуванням та пошкодженням дерев і чагарників до ступеня припинення росту (п. 1 постанови) та їх застосування не пов`язується виключно з вчиненням відповідачем незаконної рубки дерев самостійно, адже, в контексті встановлених судом обставин даної справи, заподіяна лісу відповідачем шкода спричинена неналежним та недостатнім вжиттям заходів, спрямованих на запобігання незаконних рубок лісового фонду ДП "Ясінянське ЛМГ", що, в свою чергу, свідчить про порушення останнім встановлених правил лісокористування.

З урахуванням викладеного, перевіривши додані до позовної заяви розрахунки розміру заподіяної шкоди, суд приходить до висновку, що вони виконані працівниками Держекоінспекції у відповідності до Постанови №665, виходячи з базового значення Такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу станом на 31.12.2008, підтверджені висновком судового експерта, а відтак, суд вважає обґрунтованим, підтвердженим прокурором належними та допустимими доказами розмір завданих відповідачем збитків в сумі 6 982 674,88 грн, які підлягають примусовому стягненню з відповідача в справі на користь спеціального фонду охорони навколишнього природного середовища Ясінянської селищної ради.

Європейський суд з прав людини у рішенні в справі "Серявін та інші проти України" вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.

Окрім того, суд враховує висновки в рішенні ЄСПЛ у справі «Проніна проти України», в якому зазначено, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Лише той факт, що суд окремо та детально не відповів на кожний аргумент, представлений сторонами, не є свідченням несправедливості процесу (рішення ЄСПЛ у справі «Шевельов проти України»).

Статтею 129 Конституції України встановлено, що основними засадами судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Положеннями статей 13-14 ГПК України унормовано, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Збирання доказів у господарських справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

В той же час, кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до статті 73 ГПК України доказами у справі є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність чи відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Сторонами у справі не надано суду належних та допустимих доказів на підтвердження наявності інших обставин ніж ті, що досліджені судом, а відтак, зважаючи на зазначене вище, позовні вимоги як обґрунтовано заявлені, підтверджені належними та допустимими доказами підлягають до задоволення в заявленому розмірі.

Розподіл судових витрат.

Судові витрати прокурора по сплаті судового збору на підставі статті 129 Господарського процесуального кодексу України покладаються на відповідача у справі.

Враховуючи наведене та керуючись статтями 2, 13, 73, 74, 76, 77, 78, 79, 86, 126, 129, 221, 236, 238, 240 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Позов задовольнити.

2. Стягнути з Державного спеціалізованого господарського підприємства Ліси України (01601, м. Київ, вул. Руставелі Шота, 9А, ) в особі Філії Ясінянське лісомисливське господарство Державного спеціалізованого господарського підприємства Ліси України (90630, смт. Ясіня Закарпатської області, вул. Грушевського, 13, код ЄДРПОУ ВП 45001575) 6 982 674,88 грн (шість мільйонів дев`ятсот вісімдесят дві тисячі шістсот сімдесят чотири гривні 88 копійок) шкоди, завданої порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, які перерахувати до спеціального фонду місцевого бюджету Ясінянської селищної ради (90630, смт. Ясіня Закарпатської області, вул. Борканюка, 7, , р/р UА0029858, Казначейська служба України, м. Київ).

3. Стягнути з Державного спеціалізованого господарського підприємства Ліси України (01601, м. Київ, вул. Руставелі Шота, 9А, ) в особі Філії Ясінянське лісомисливське господарство Державного спеціалізованого господарського підприємства Ліси України (90630, смт. Ясіня Закарпатської області, вул. Грушевського, 13, код ЄДРПОУ ВП 45001575) на користь Закарпатської обласної прокуратури (88000, м. Ужгород, вул. Коцюбинського, 2А, ) 104 740,12 грн (сто чотири тисячі сімсот сорок гривень 12 копійок) в повернення сплаченого судового збору.

4. Накази видати після набрання рішенням законної сили.

На підставі ст. 241 Господарського процесуального кодексу України рішення Господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. Апеляційна скарга на рішення суду згідно ст. 256 Господарського процесуального кодексу України подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення може бути оскаржене до Західного апеляційного Господарського суду.

Повне судове рішення складено та підписано 29 травня 2023 року.

Суддя Лучко Р.М.