УХВАЛА

22.05.2023Справа № 910/3237/23

Господарський суд міста Києва у складі судді Щербакова С.О., розглянувши матеріали зустрічної позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Інтер технолоджі компані груп» у господарській справі

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Промислово-торговельна компанія Шабо»

до Товариства з обмеженою відповідальністю «Інтер технолоджі компані груп»

про стягнення 8 285 118, 94 грн.

Представники: без виклику сторін

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Промислово-торговельна компанія Шабо» (далі-позивач) звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Інтер технолоджі компані груп» (далі-відповідач) про стягнення передплати за договором у розмірі 3 437 603, 69 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням відповідачем своїх зобов`язань за договором поставки № 03/01 від 02.01.2018.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 06.03.2023 позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Промислово-торговельна компанія Шабо» - залишено без руху. Встановлено Товариству з обмеженою відповідальністю «Промислово-торговельна компанія Шабо» строк для усунення недоліків позовної заяви.

14.03.2023 через відділ автоматизованого документообігу суду від Товариства з обмеженою відповідальністю «Промислово-торговельна компанія Шабо» надійшла заява про усунення недоліків позовної заяви (надіслана засобами поштового зв`язку - 13.03.2023).

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 20.03.2023 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Розгляд справи здійснюється в порядку загального позовного провадження. Підготовче засідання призначено на 20.04.2023.

29.03.2023 до суду надійшло клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "Промислово-торговельна компанія Шабо" щодо проведення судового засідання за допомогою системи відеоконференцзв`язку Easycon (надіслане на електронну пошту суду), в якому позивач просить суд провести підготовче засідання 20.04.23 за допомогою системи відеоконференцзв`язку Easycon.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 31.03.2023 клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "Промислово-торговельна компанія Шабо" щодо проведення судового засідання за допомогою системи відеоконференцзв`язку Easycon - повернуто заявнику без розгляду.

13.04.2023 до суду надійшла заява Товариства з обмеженою відповідальністю «Промислово-торговельна компанія Шабо» про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду.

14.04.2023 через відділ автоматизованого документообігу суду позивач подав клопотання щодо проведення судового засідання за допомогою системи відеоконференцзв`язку Easycon.

20.04.2023 через відділ автоматизованого документообігу суду відповідач подав відзив на позовну заяву, в якому заперечує проти задоволення позовних вимог та, зокрема зазначає, що у специфікації сторони погодили, що оскільки товар імпортного походження, загальна вартість визначена в євро, а розрахунки здійснюються у гривні по курсу НБУ, відповідно розрахунок передоплати здійснювався позивачем по курсу НБУ на дату сплати. Крім того, відповідач вказує про настання обставин непереборної сили (форс-мажор), внаслідок військової агресії росії проти України, що спричинило зміну правил ввезення технічного обладнання в Україну та встановлення певних заборон. Через війну в Україні країна виробника товару (Німеччина) тривалий час не надавала документів, які б дозволяли вивезення товару з країни виробника для поставки в Україну. Також, відповідач вказує, що після отримання від покупця документів, які підтверджують його бажання отримати товар, відповідачем було виконано всі необхідні дії, перераховані виробнику кошти та оформлені документи для замовлення такого товару індивідуально для покупця.

Також, 20.04.2023 відповідач подав до суду клопотання, в якому просив відкласти підготовче засідання для надання відповідачу можливості подати додаткові докази та поновити відповідачу строк на подання таких доказів.

У судовому засіданні 20.04.2023 суд на місці ухвалив поновити відповідачу строк на подання відзиву на позовну заяву, оскільки такий строк було пропущено, а також встановив відповідачу строк для подання додаткових доказів, а саме протягом 21 дня з дати судового засідання.

Також, у судовому засіданні 20.04.2023 оголошено перерву до 18.05.2023.

01.05.2023 до суду надійшла заява позивача про відмову від частини позовних вимог та збільшення позовних вимог (сформована в системі «Електронний Суд»).

02.05.2023 через відділ автоматизованого документообігу суду позивач подав заяву про відмову від частини позовних вимог та збільшення позовних вимог, в якій просить суд стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Інтер технолоджі компані груп» на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Промислово-торговельна компанія Шабо» передплату за договором, нараховану неустойку, нарахований індекс інфляції за весь час прострочення, 3 % річних від простроченої суми - у загальному розмірі 8 285 118, 94 грн, з яких: 2 644 289, 56 грн - передоплата, 4 865 492, 79 грн - пеня, 185 100, 27 грн - штраф, 74 981, 91 грн - 3 % річних та 515 254, 41 грн - інфляційні втрати.

05.05.2023 до суду надійшла відповідь позивача на відзив, в якій позивач, зокрема зазначає, що відповідачем були порушені умови договору щодо повідомлення покупця про настання факту форс-мажорних обставин. Також позивач вказує, що ані договором, ані специфікацією не передбачений обов`язок покупця надавати додаткові документи (сертифікати) для отримання товару, обов`язок покупця закінчується в момент здійснення передплати, що було виконано покупцем в строки передбачені договором.

18.05.2023 через відділ автоматизованого документообігу суду відповідач подав заперечення проти прийняття заяви про збільшення позовних вимог, в якій вказує, що у даному випадку заява позивача спрямовна на одночасну зміну предмету та підстав позову, оскільки змінено спосіб захисту, замість стягнення курсової різниці, позивач просить стягнути штрафні снкції, що є новими обставинами та новими вимогами.

Також 18.05.2023 відповідач подав до суду клопотання про закриття провадження у справі в частині стягнення з відповідача на користь позивача 793 017, 14 грн курсової різниці.

У судовому засіданні 18.05.2023, розглянувши заяву позивача про відмову від частини позовних вимог та збільшення позовних вимог, суд зазначив наступне.

Відповідно до частини 3 статті 46 Господарського процесуального кодексу України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Слід зазначити, що правові підстави позову - це зазначена у позовній заяві нормативно-правова кваліфікація обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Отже зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

Не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права.

Аналогічні висновки Верховного Суду щодо застосування частини 3 статті 46 Господарського процесуального кодексу України викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 червня 2019 року у справі № 924/1473/15 та у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 15 жовтня 2020 року у справі № 922/2575/19.

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема у статті 16 Цивільного кодексу України, статті 20 Господарського кодексу України, а відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

Зміна предмету позову можлива, зокрема у такі способи:

1) заміна одних позовних вимог іншими;

2) доповнення позовних вимог новими;

3) вилучення деяких із позовних вимог;

4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

При цьому Верховний Суд у постанові від 22.07.2021 у справі № 910/18389/20 зазначив про те, що збільшити або зменшити розмір позовних вимог можна лише тоді, коли вони виражені у певному цифровому еквіваленті, наприклад, у грошовому розмірі. Доповнення позовних вимог новими відбувається шляхом зміни предмету позову, а не через збільшення розміру позовних вимог.

Предметом спору у цій справі у первісній редакції позовної заяви були позовні вимоги про стягнення з відповідача передплати за договором у розмірі 3 437 603, 69 грн. з урахуванням курсової різниці.

У подальшому 02.02.2023 до закінчення підготовчого провадження у справі позивач подав до Господарського суду міста Києва заяву про відмову від частини позовних вимог та збільшення позовних вимог, в якій просив стягнути з відповідача на користь позивача заборгованість у розмірі 8 285 118, 94 грн, з яких: 2 644 289, 56 грн - передоплата, 4 865 492, 79 грн - пеня, 185 100, 27 грн - штраф, 74 981, 91 грн - 3 % річних та 515 254, 41 грн - інфляційні втрати.

Отже, Товариство з обмеженою відповідальністю «Промислово-торговельна компанія Шабо» доповнило позовні вимоги новими вимогами про стягнення пені, штрафу (які передбачені пунктом 5.4 договору поставки № 03/01 від 02.01.2018), 3 % річних та інфляційних втрат.

Зобов`язання зі сплати пені, штрафу, інфляційних втрат та 3 % річних є акцесорним, додатковим до основного, залежить від основного зобов`язання і поділяє його долю. Відповідно, й вимога про їх сплату є додатковою до основної вимоги (пункт 43 постанови Великої Палати Верховного Суду від 07 квітня 2020 року у справі № 910/4590/19; пункт 64 постанови Великої Палати Верховного Суду від 22 вересня 2020 року у справі № 918/631/19).

Верховний Суд неодноразово звертав увагу на те, що процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про "доповнення" або "уточнення" позовних вимог. Тому в разі надходження до господарського суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: - подання іншого (ще одного) позову, чи - збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи - об`єднання позовних вимог, чи - зміну предмета або підстав позову.

Отже, як вбачається з заяви, позивач здійснив заміну одних позовних вимог іншими та доповнив позовні вимоги новими вимогами, тобто змінив предмет позову, при цьому суд зазначає, що як в обґрунтування первісно заявлених позовних вимог, так і у поданій заяві позивач посилається на порушення відповідачем своїх зобов`язань за договором поставки № 03/01 від 02.01.2018 в частині поставки товару.

Тобто, підстави позову позивач залишив незмінними та лише доповнив їх новими обставинами, що є безпосередньо пов`язаними з основними підставами позову.

З огляду на викладене суд розцінює заяву позивача про відмову від частини позовних вимог та збільшення позовних вимог, як заяву про зміну позовних вимог, оскільки фактично позивачем зменшено розмір заявленої до стягнення суми передоплати та заявлено додаткові вимоги (пеня, штраф, інфляційні втрати та 3 % річних) до основної вимоги про стягнення передоплати, при цьому доповнення позову новими обставинами при збереженні первісних обставин, не може свідчити про зміну підстав позову.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 22.07.2021 у справі № 910/18389/20 та від 17.08.2021 у справі № 910/19210/15.

Враховуючи наведене, оскільки суд не перейшов до розгляду справи по суті, суд розцінює подану позивачем заяву, як заяву про зміну предмету позову, визнає подану заяву такою, що відповідає вимогам ст. 46 ГПК України у зв`язку з чим приймає її до розгляду.

За таких обставин, суд розглядає справу, виходячи з нового предмета позову, а саме стягнення 8 285 118, 94 грн, з яких: 2 644 289, 56 грн - передоплата, 4 865 492, 79 грн - пеня, 185 100, 27 грн - штраф, 74 981, 91 грн - 3 % річних та 515 254, 41 грн - інфляційні втрати.

Також, у судовому засіданні 18.05.2023 суд відмовив у задоволенні клопотання відповідача про закриття провадження у справі, з огляду на прийняття судом до розгляду заяву позивача, яка розцінена судом, як заява про зміну предмету позову та в якій позивачем було зменшено заявлену до стягнення суму передоплати з 3 437 603, 69 грн. на 2 644 289, 56 грн (вирахувано 793 017, 14 грн).

Крім того, у судовому засіданні 18.05.2023 оголошено перерву до 01.06.2023.

18.05.2023 до Господарського суду міста Києва надійшла зустрічна позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «Інтер технолоджі компані груп» до Товариства з обмеженою відповідальністю «Промислово-торговельна компанія Шабо» про стягнення грошових коштів у розмірі 1 725 217, 12 грн, з яких: 1 582 462, 80 грн - основний борг, 17 888, 37 грн - 3 % річних, 72 205, 48 грн - інфляційні втрати та 52 660, 47 грн - пеня.

Розглянувши подану зустрічну позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Інтер технолоджі компані груп», суд відзначає наступне.

Відповідно до ч. 1, п. 3 ч. 2 ст. 46 Господарського процесуального кодексу України, сторони користуються рівними процесуальними правами. Крім прав та обов`язків, визначених у статті 42 цього Кодексу відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

Згідно ч. 1 ст. 180 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Відповідно до ч.ч. 8-9 ст. 165 Господарського процесуального кодексу України, відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Суд має встановити такий строк подання відзиву, який дозволить відповідачу підготувати його та відповідні докази, а іншим учасникам справи - отримати відзив не пізніше першого підготовчого засідання у справі. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Так, у п. 4 резолютивної частини ухвали суду від 20.03.2023 про відкриття провадження у справі № 910/3237/23 було зобов`язано відповідача в строк не пізніше п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі надати суду відзив на позовну заяву у порядку, передбаченому ст. 165 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до ч. 1 ст. 118 Господарського процесуального кодексу України, право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвала суду від 20.03.2023 про відкриття провадження у справі № 910/3237/23 отримана представником відповідача 31.03.2023, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення, а отже останнім днем встановленого судом строку для подання відзиву на позовну заяву є 17.04.2023, з урахуванням приписів ч. 4 ст. 116 Господарського процесуального кодексу України.

Статтею 113 Господарського процесуального кодексу України унормовано, що строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом.

Перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок (ч. 1 ст. 116 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідно до ч. 7 ст. 116 Господарського процесуального кодексу України, строк не вважається пропущеним, якщо до його закінчення заява, скарга, інші документи чи матеріали або грошові кошти здані на пошту чи передані іншими відповідними засобами зв`язку.

Згідно ч. 1 ст. 118 Господарського процесуального кодексу України, право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку.

20.04.2023 до суду надійшов відзив Товариства з обмеженою відповідальністю «Інтер технолоджі компані груп» на позовну заяву.

При цьому, у судовому засіданні 20.04.2023 судом було поновлено Товариству з обмеженою відповідальністю «Інтер технолоджі компані груп» строк на подання відзиву на позовну заяву, оскільки такий строк було пропущено.

Таким чином, звернувшись до суду 18.05.2021 зі зустрічною позовною заявою Товариством з обмеженою відповідальністю «Інтер технолоджі компані груп» пропущено встановлений судом строк для подання зустрічної позовної заяви.

При цьому, суд вважає безпідставними твердження позивача (за зустрічним позовом) щодо подання зустрічного позову у межах 15-ти денного строку з моменту подання ТОВ «Промислово-торговельна компанія Шабо» заяви про збільшення розміру позовних вимог, оскільки Господарським процесуальним кодексом України чітко визначено строк на подання зустрічної позовної заяви, а саме відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву, тобто ТОВ «Інтер технолоджі компані груп» мало право подати зустрічну позовну заяву у строк до 17.04.2023 включно.

Відповідно до ч. 6 ст. 180 Господарського процесуального кодексу України зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої цієї статті, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

Оскільки зустрічний позов поданий Товариством з обмеженою відповідальністю «Інтер технолоджі компані груп» з пропущенням встановленого строку, зазначене тягне за собою наслідки, передбачені ст. 180 Господарського процесуального кодексу України, а саме повернення такої заяви заявнику.

При цьому, у додатках до зустрічної позовної заяви відсутня заява Товариства з обмеженою відповідальністю «Інтер технолоджі компані груп» про поновлення пропущеного строку для подання зустрічної позовної заяви.

Між тим, суд зазначає, що відповідач не позбавлений права на звернення до суду за захистом порушеного права шляхом подання позовної заяви на загальних підставах.

Враховуючи вищенаведене та керуючись ст. 46, ч.ч. 1, 6 ст. 180, ст. 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва, -

УХВАЛИВ:

1. Повернути зустрічну позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Інтер технолоджі компані груп» до Товариства з обмеженою відповідальністю «Промислово-торговельна компанія Шабо» про стягнення грошових коштів у розмірі 1 725 217, 12 грн.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Дата складання та підписання повного тексту ухвали: 22.05.2023.

Ухвали, постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом десяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Щербаков С.О.