УХВАЛА

26 травня 2023 року

м. Київ

cправа № 915/1320/21

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Волковицька Н. О. - головуючий, Могил С. К., Случ О. В.,

розглянувши матеріали касаційної скарги Миколаївської міської ради

на ухвалу Південно-західного апеляційного господарського суду від 14.12.2022 у справі

за позовом Миколаївської міської ради

до 1) Приватного підприємства "Техбудінвест"

2) Товариства з обмеженою відповідальністю "Крейтер",

3) Товариства з обмеженою відповідальністю "Фірма Стів"

про скасування державної реєстрації права власності, припинення права власності, визнання недійсними договорів та зобов`язання усунути перешкоди у користуванні земельною ділянкою,

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Касаційного господарського суду від 22.03.2023 вперше подану 20.01.2023 касаційну скаргу Миколаївської міської ради на ухвалу Південно-західного апеляційного господарського суду від 14.12.2022 у справі № 915/1320/21 повернуто на підставі частини другої статті 292 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України), оскільки заявник не виконав вимог ухвали суду про залишення касаційної скарги без руху у встановлені строки та не усунув вказані недоліки щодо подання заяви з наведенням інших підстав в підтвердження поважності причин пропуску строку на касаційне оскарження постанови з відповідними доказами, а виклав клопотання про поновлення строку касаційного оскарження, обґрунтоване тими ж підставами, які викладені у касаційній скарзі, з зазначенням того, що підготовка скарги для її подання здійснена у максимально короткі строки.

25.04.2023 до Касаційного господарського суду вдруге надійшла касаційна скарга Миколаївської міської ради на ухвалу Південно-західного апеляційного господарського суду від 14.12.2022 у справі № 915/1320/21, в якій викладено клопотання про поновлення строку касаційного оскарження.

За приписами частини першої статті 288 ГПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, що оскаржується, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Оскаржувана ухвала Південно-західного апеляційного господарського суду прийнята 14.12.2022, отже з цього дня почався перебіг двадцятиденного строку, встановленого для її оскарження в касаційному порядку.

Таким чином, останнім днем для подання касаційної скарги на вказане рішення суду у цій справі було 03.01.2023, після якого процесуальний строк вважається таким, що пропущений.

Касаційну скаргу Миколаївської міської ради вдруге надіслано поштою 14.04.2023 з порушенням встановлено строку на касаційне оскарження.

Відповідно до частини другої статті 288 ГПК України учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

За змістом частини першої статті 119 ГПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Отже можливість поновлення пропущеного строку судом касаційної інстанції не є необмеженою, а вирішення цього питання пов`язується із наявністю поважних причин пропуску строку.

Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій.

Зі змісту наведеної правової норми вбачається, що законодавець не передбачив обов`язок суду автоматично поновлювати пропущений строк за наявності відповідного клопотання заявника, оскільки в кожному випадку суд має чітко визначити, з якої саме поважної причини такий строк було пропущено та чи підлягає він поновленню.

У викладеному у касаційній скарзі клопотанні про поновлення строку касаційного оскарження Миколаївська міська рада просить, у зв`язку з неотриманням оскаржуваної ухвали та ухвали про повернення вперше поданої касаційної скарги, підготовкою касаційної скарги в максимально короткі строки, визнати ці причини пропуску строку поважними та поновити цей строк, зважаючи на пріоритетність цього спору для скаржника.

Суд касаційної інстанції, у кожному конкретному випадку повинен, з урахуванням конкретних обставин пропуску строку, оцінки доводів щодо причин їх пропуску, зробити мотивований висновок щодо поважності чи неповажності причин пропуску такого строку.

Ухвалою Касаційного господарського суду від 28.04.2023 було витребувано матеріали справи № 915/1320/21 з Господарського суду Миколаївської області та/або Південно-західного апеляційного господарського суду для з`ясування дати вручення оскаржуваного судового рішення.

З отриманих на запит суду матеріалів справи Господарського суду Миколаївської області № 915/1320/21 убачається, що оскаржувана ухвала Південно-західного апеляційного господарського суду від 14.12.2022 була направлена судом на наступний день після її прийняття 15.12.2022 на електронні адреси учасників справи з приміткою про відсутність асигнувань на оплату послуг з відправки поштової кореспонденції Південно-західним апеляційним господарським судом з проханням підтвердити отримання електронного листа, а також у разі необхідності отримання паперової копії процесуального документа, який вкладено до цього листа, звернутися до суду.

На вказаний електронний лист Південно-західного апеляційного господарського суду отримано повідомлення про успішне його доставлення на електронну адресу Миколаївської міської ради , зазначену в позовній заяві у цій справі.

Відповідно до частин четвертої, п`ятої статті 6 ГПК України Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції. Суд направляє судові рішення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу на їхні офіційні електронні адреси, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Рішенням Вищої ради правосуддя від 17.08.2021 № 1845/0/15-21 затверджено Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, які набули чинності 05.10.2021 (далі - Положення).

Приписами частини шостої статті 6 ГПК України передбачено, що адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, державні органи, органи місцевого самоврядування, суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки та особи, які провадять клірингову діяльність у значенні, наведеному в Законі України "Про ринки капіталу та організовані товарні ринки", реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в добровільному порядку.

Слід відзначити і те, що відповідно до частини третьої статті 242 ГПК України у разі проголошення в судовому засіданні скороченого рішення суд надсилає учасникам справи копію повного судового рішення протягом двох днів з дня його складання - в електронній формі у порядку, встановленому законом (у випадку наявності в особи офіційної електронної адреси), або рекомендованим листом з повідомленням про вручення, якщо така адреса в особи відсутня.

Одночасно, за змістом частини восьмої статті 120 ГПК України якщо учасник судового процесу повідомляє суду номери телефонів і факсів, адресу електронної пошти або іншу аналогічну інформацію, він повинен поінформувати суд про їх зміну під час розгляду справи.

Положення частини сьомої цієї статті застосовуються також у разі відсутності заяви про зміну номерів телефонів і факсів, адреси електронної пошти, які учасник судового процесу повідомив суду.

Частиною сьомою вищевказаної норми передбачено, що учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місцезнаходження чи місця проживання під час розгляду справи.

У разі відсутності заяви про зміну місця проживання ухвала про повідомлення чи виклик надсилається учасникам судового процесу, які не мають офіційної електронної адреси, та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, які забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, за останньою відомою суду адресою і вважається врученою, навіть якщо відповідний учасник судового процесу за цією адресою більше не знаходиться або не проживає.

Отже, з матеріалів справи вбачається, що судом було направлено оскаржувану ухвалу 15.12.2022 за відомою йому електронною адресою, тому двадцятиденний строк касаційного оскарження з дня вручення ухвали апеляційного суду тривав до 04.01.2023, який скаржником було пропущено як під час першого звернення з касаційною скаргою, так і під час другого звернення без належного підтвердження поважності причин його пропуску.

При цьому, скаржник не надає докази на підтвердження істинності твердження про неотримання копії оскаржуваної ухвали за електронною адресою, зокрема, але не виключно: роздруківка із сайту електронної адреси, скріншоти, інша фіксація, а лише зазначає, що таке направлення судового рішення суперечить вимогам норм ГПК України з посиланням на судову практику Верховного Суду, відповідно до висновків якого суди зобов`язані надіслати судові рішення у паперовій формі рекомендованим листом.

Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 03.04.2008 у справі "Пономарьов проти України", зазначив, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Касаційну скаргу скаржник надіслав до суду касаційної інстанції з порушенням встановленого Кодексом строку на касаційне оскарження без належного обґрунтування поважності причин пропуску цього строку.

При цьому доказів звернення з відповідною заявою до суду апеляційної інстанції про видачу копії оскаржуваного судового рішення, за умови ініціювання апеляційного провадження, скаржником не додано.

З огляду на викладене, Суд вважає за необхідне зазначити, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь у справі на всіх етапах розгляду, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (рішення Європейського суду прав людини від 07 липня 1989 року у справі "Юніон Аліментаріа проти Іспанії").

Як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення Європейського суду прав людини у справі "Каракуця проти України").

Інформація про стан судових справ є відкритою і кожна заінтересована особа може дізнатися про прийняті судом рішення за допомогою не тільки Єдиного державного реєстра судових рішень, а й за допомогою контакт-центру, робота якого не зупинялася.

Господарський процесуальний кодекс України не пов`язує право суду відновити пропущений строк з певним колом обставин, що спричинили пропуск строку. Для поновлення процесуального строку суд має встановити наявність об`єктивно непереборних обставин, які перешкоджали вчасному зверненню зі скаргою на судове рішення, у зв`язку з чим заявник має довести суду їх наявність та непереборність, оскільки в іншому випадку нівелюється значення чіткого окреслення законодавчо закріплених процесуальних строків.

Оскільки наведені обставини не обґрунтовані неналежними доказами, вони не можуть вважатися причиною, яка дійсно б перешкоджала звернутися в передбачений законом строк до суду касаційної інстанції з касаційною скаргою, у зв`язку з чим наведені підстави для поновлення процесуального строку визнаються неповажними.

Відповідно до положень частини третьої статті 292 ГПК України касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 288 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до частини другої статті 292 ГПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Відповідно до частини другої статті 174 ГПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене, касаційна скарга Миколаївської міської ради на ухвалу Південно-західного апеляційного господарського суду від 14.12.2022 у справі № 915/1320/21 підлягає залишенню без руху на підставі частини третьої статті 292 ГПК України, із наданням скаржникові строку для усунення зазначених недоліків, шляхом надання суду відповідної заяви з наведенням інших підстав в підтвердження поважності причин пропуску строку на касаційне оскарження постанови з відповідними доказами.

Керуючись статтями 174, 234, 287-290, 292 ГПК України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

1. Касаційну скаргу Миколаївської міської ради на ухвалу Південно-західного апеляційного господарського суду від 14.12.2022 у справі № 915/1320/21 залишити без руху та надати скаржнику строк для усунення їх недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення даної ухвали скаржникові.

2. Роз`яснити Миколаївській міській раді, що у разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали, у відкритті касаційного провадження буде відмовлено на підставі положень пункту 4 частини першої статті 293 ГПК України.

3. Копію цієї ухвали надіслати скаржникові.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Головуючий Н. О. Волковицька

Судді С. К. Могил

О. В. Случ