ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про забезпечення позову

25.05.2023м. ДніпроСправа № 904/7589/21
За позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; ідентифікаційний номер НОМЕР_1 )

до відповідача -1: Гаражного кооперативу "Амур" (вул. Дементьєва, буд. 3, м. Дніпро, 49080; ідентифікаційний код 25007894)

відповідача-2: Приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Бондаренка Ростислава Олександровича ( АДРЕСА_2 )

відповідача-3: Приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Кохан Ганни Леонідівни (вул. Володимира Винниченка, 2, м. Дніпро, 49027)

третя особа-1, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні відповідача-1: ОСОБА_2 ( АДРЕСА_3 )

третя особа-2, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні відповідача-1: ОСОБА_3 ( АДРЕСА_4 )

третя особа-3, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні відповідача-1: ОСОБА_4 ( АДРЕСА_5 )

про визнання незаконними та скасування рішень, зобов`язання скасувати записи щодо зміни керівника юридичної особи

Суддя Євстигнеєва Н.М.

Без участі представників сторін

С У Т Ь С П О Р У :

У вересні 2021 року ОСОБА_1 звернувся до Господарського суду Дніпропетровської області з позовом до Гаражного кооперативу "Амур", Приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Бондаренка Ростислава Олександровича, Приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Кохан Ганни Леонідівни (з урахуванням ухвали суду від 10.11.2021 про заміну відповідача-2 та залучення до участі у справі відповідача-3) про (з урахуванням заяви позивача від 10.11.2021 про зміну позовних вимог):

- визнання незаконними та скасування рішень, що оформлені протоколом №10 позачергових загальних зборів Гаражного кооперативу "АМУР" від 26.10.2019;

- зобов`язання приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Бондаренка Ростислава Олександровича скасувати запис від 23.12.2019 №9004457 про зміну керівника юридичної особи;

- визнання недійсними рішень, що оформлені протоколом №12 позачергових загальних зборів Гаражного кооперативу "Амур" від 14.11.2020;

- зобов`язання приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Кохан Ганну Леонідівну скасувати запис від 20.10.2021 №010004457 про зміну керівника юридичної особи.

Позов обґрунтований тим, що оскаржувані рішення загальних зборів Гаражного кооперативу "АМУР" були прийняті з порушенням норм чинного законодавства та положень статуту Гаражного кооперативу. Позивач вважає, що відповідачем-1 було неправильно розраховано загальну кількість членів Гаражного кооперативу "АМУР" та кількість присутніх членів кооперативу на загальних зборах.

Позивач посилається на порушення порядку скликання загальних зборів щодо своєчасного повідомлення про час та місце проведення загальних зборів.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 09.02.2022 у справі №904/7589/21 залишено без розгляду позовну заяву ОСОБА_1 у частині позовних вимог про визнання незаконним та скасування рішень, оформлених протоколом № 10 позачергових загальних зборів Гаражного кооперативу "Амур" від 26.10.2019 та про зобов`язання приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Бондаренка Ростислава Олександровича скасувати запис від 23.12.2019 № 9004457 про зміну керівника юридичної особи.

Рішенням Господарського суду Дніпропетровської області від 24.05.2022 у справі №904/7589/21, залишеним без змін постановою Центрального апеляційного господарського суду від 12.12.2022, позов задоволено частково. Визнано недійсними рішення, оформлені протоколом від 14.11.2020 №12 позачергових загальних зборів Гаражного кооперативу "АМУР". Скасовано запис в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань від 20.10.2021 №010004457 про зміну керівника юридичної особи. Стягнуто з Гаражного кооперативу "Амур" на користь ОСОБА_1 витрати зі сплати судового збору у розмірі 4 540 грн. та витрати на правову допомогу у розмірі 5 000 грн. Відмовлено у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до відповідача-2: Приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Бондаренка Ростислава Олександровича та відповідача-3: Приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Кохан Ганни Леонідівни.

Постановою Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27.04.2023 рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 24.05.2022 та постанову Центрального апеляційного господарського суду від 12.12.2022 у справі №904/7589/21 в частині задоволення позовних вимог та стягнення з Гаражного кооперативу "Амур" судових витрат скасовано, справу №904/7589/21 направлено на новий розгляд до Господарського суду Дніпропетровської області.

Згідно Протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 11.05.2023 справу №904/7589/21 передано для розгляду судді Євстигнеєвій Н.М.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 15.05.2023 постановлено прийняти справу 904/7589/21 до свого провадження; розглядати справу за правилами загального позовного провадження; призначити підготовче засідання на 13.06.2023.

23 травня 2023 року від представника позивача надійшла заява про забезпечення позову шляхом заборони суб`єктам державної реєстрації, визначеним Законом України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань", вчиняти реєстраційні дії на підставі рішення позачергових загальних зборів Гаражного кооперативу "Амур" (49080, м. Дніпро, вул. Дементьєва, буд. 3, ), оформленого протоколом №12 від 14.11.2020, посвідченого Приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Лозенко В.В. та зареєстрованого в реєстрі за №№ 2550, 2551.

Заявник зазначає, що підставою звернення позивача до суду із позовом стало те, що рішення, прийняті на загальних зборів Гаражного кооперативу "Амур", оформлені протоколом від 14 листопада 2020 року №12, були прийняті за відсутності кворуму. У зв`язку з прийняттям вказаного вище оскаржуваного рішення від 14.11.2020 порушено права позивача, як члена Гаражного кооперативу "Амур" та члена правління.

За змістом заявленого позову, предметом спору у справі, є вимога позивача про визнання недійсним рішення позачергових загальних зборів Гаражного кооперативу "Амур", оформлене протоколом №12 позачергових загальних зборів від 14.11.2020, а отже, враховуючи імперативний припис п. 4 ч. 5 ст. 137 ГПК України, у даній справі, забезпечення позову шляхом заборони вчинення реєстраційних дій, може стосуватися виключно предмета спору, тобто, заборони проведення реєстраційних дій на підставі оскаржуваного рішення.

Невжиття заходів забезпечення позову у межах даного провадження дозволить відповідачу, Гаражному кооперативу "Амур", реалізувати прийняті рішення, що призведе до порушення справедливого та ефективного захисту прав. При цьому, у разі вчинення реєстраційних дій щодо внесення змін до відомостей про юридичну особу - Гаражний кооператив "Амур", зокрема дій щодо зміни керівника юридичної особи на ОСОБА_2 , змін до установчих документів, змін складу правління, зміни складу членів кооперативу, ОСОБА_1 буде вимушений знову звертатися до суду за захистом своїх прав.

Вжиття заходів забезпечення позову у даній справі не призведе до виникнення збитків у відповідача, а тому відсутня необхідність вжиття зустрічного забезпечення.

Розглянувши заяву позивача про забезпечення позову, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких вона ґрунтується, суд прийшов до висновку про її задоволення з огляду на таке.

Згідно зі ст.136 ГПК господарський суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених ст.137 ГПК заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до ч.1 ст.137 ГПК позов забезпечується, зокрема, забороною відповідачу вчиняти певні дії; забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві, або виконувати щодо нього інші зобов`язання.

Відповідно до п. 4 ч. 5 ст. 137 ГПК України не допускається забезпечення позову у спорах, що виникають з корпоративних відносин, шляхом заборони, зокрема, здійснювати органам державної влади, органам місцевого самоврядування, Фонду гарантування вкладів фізичних осіб покладені на них згідно із законодавством владні повноваження, крім заборони приймати конкретні визначені судом рішення, вчиняти конкретні дії, що прямо стосуються предмета спору.

Забезпечення позову - це вжиття заходів щодо охорони інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача (аналогічний висновок міститься у п. 8.8 постанови Великої Палати Верховного Суду від 18.05.2021 у справі № 914/1570/20). Інститут забезпечення позову спрямований проти несумлінних дій відповідача, який може приховати майно, розтратити його, продати, знецінити.

Забезпечення позову є засобом, спрямованим на запобігання можливим порушенням майнових прав чи охоронюваних законом інтересів юридичної або фізичної особи, що полягає у вжитті заходів, за допомогою яких у подальшому гарантується виконання судових актів. При цьому сторона, яка звертається з заявою про забезпечення позову, повинна обґрунтувати причини звернення з такою заявою.

Метою вжиття заходів забезпечення позову є уникнення можливого порушення у майбутньому прав та охоронюваних законом інтересів позивача, а також можливість реального виконання рішення суду та уникнення будь-яких труднощів при виконанні у випадку задоволення позову.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд повинен врахувати, що вжиття відповідних заходів може забезпечити належне виконання рішення про задоволення позову у разі ухвалення цього рішення, а їх невжиття, - навпаки, ускладнити або навіть унеможливити таке виконання (постанова Великої Палати Верховного Суду від 15.09.2020 у справі №753/22860/17).

Умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, що має бути підтверджено доказами наявності фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного заходу забезпечення позову (такий правовий висновок викладений в постановах Верховного Суду від 21.02.2020 у справі №910/9498/19, від 17.09.2020 у справі №910/72/20, від 15.01.2021 у справі №914/1939/20, від 16.02.2021 у справі №910/16866/20, від 15.04.2021 у справі №910/16370/20, від 24.06.2022 у справі №904/3783/21).

Якщо позивач звертається до суду з немайновою позовною вимогою, судове рішення у разі задоволення якої не вимагатиме примусового виконання, то в даному випадку не має взагалі застосуватися та досліджуватися така підстава вжиття заходів забезпечення позову, як достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду, а має застосовуватися та досліджуватися така підстава вжиття заходів забезпечення позову як достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду (постанова Верховного Суду від 16.08.2018 у справі №910/1040/18).

З урахуванням вимог, передбачених статтями 73, 74, 76 ГПК, достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується вжиття певного виду забезпечення позову (п.18 постанови Верховного Суду від 17.12.2020 у справі №910/11857/20).

Виходячи з приписів статей 13, 15, 74 ГПК (змагальність сторін та пропорційність у господарському судочинстві, обов`язок доказування і подання доказів), господарський суд також має здійснити оцінку обґрунтованості доводів протилежної сторони (відповідача) щодо відсутності підстав та необхідності вжиття відповідних заходів забезпечення позову з урахуванням, зокрема, того, чи порушує вжиття відповідних заходів забезпечення позову права відповідача або вказаних осіб, та, відповідно, чи порушується при цьому баланс інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу і яким чином; чи спроможний відповідач фактично (реально) виконати судове рішення в разі задоволення позову, чи не призведе невжиття заявленого заходу забезпечення позову до порушення вимоги щодо справедливого та ефективного захисту порушених прав та чи спроможний позивач захистити їх в межах одного цього судового провадження за його позовом без нових звернень до суду, якщо захід забезпечення позову не буде вжито судом.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд повинен співвідносити негативні наслідки від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів (постанова Великої Палати Верховного Суду від 12.02.2020 у справі №381/4019/18).

Під час вирішення питання про вжиття заходів забезпечення позову потрібно враховувати, що такими заходами не повинні обмежуватися господарська діяльність юридичної особи, порушуватися права осіб, що не є учасниками судового процесу, застосовуватися обмеження, не пов`язані із предметом спору.

Заявник стверджує, що невжиття заходів забезпечення позову у межах даного провадження дозволить не членам Гаражного кооперативу "Амур" реалізувати прийняті рішення, що призведе до порушення справедливого та ефективного захисту прав.

Оскільки, ОСОБА_1 звернувся до суду з позовними вимогами немайнового характеру у цьому випадку має бути застосовано та досліджено таку підставу вжиття заходів забезпечення позову, як достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду, а також чи не призведе невжиття заявленого заходу забезпечення позову до порушення вимоги щодо справедливого та ефективного захисту порушених прав, зокрема, чи зможе позивач їх захистити в межах одного цього судового провадження за його позовом без нових звернень до суду.

Судом встановлено, що предметом спору у даній справі є немайнові вимоги позивача про визнання незаконними та скасування рішень позачергових загальних зборів гаражного кооперативу, зобов`язання скасувати записи щодо зміни керівника юридичної особи.

Законом не визначається перелік відповідних доказів, які повинна надати особа до суду під час звернення з заявою про забезпечення позову, а тому суди у кожному конкретному випадку повинні оцінювати їх на предмет достатності, належності, допустимості та достовірності.

При цьому обов`язок доказування наявності таких обставин покладається на заявника.

Позовні вимоги стосуються порушення порядку скликання та проведення загальних зборів учасників Гаражного кооперативу "Амур". ОСОБА_1 зазначає, що є головою правління Гаражного кооперативу "Амур" починаючи з 28.06.2012 та станом на сьогодні, що підтверджується відомостями з витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Оскаржувані загальні збори були проведені з порушенням чинного законодавства, а саме без повідомлення про їх проведення учасників гаражного кооперативу та що приватними нотаріусами було внесено записи про зміну керівника щодо Гаражного кооперативу "Амур".

Також, заявник зазначає, що вже двічі члени Гаражного кооперативу "Амур" зверталися до господарського суду за захистом порушених корпоративних прав із позовами про визнання недійсними рішень загальних зборів ГК "Амур" та скасування проведеної на їх підставі державної реєстрації змін, у зв`язку із порушенням порядку їх прийняття (справи №904/2047/19 та №904/2354/20).

Так, рішенням Господарського суду Дніпропетровської області від 04.09.2019 у справі №904/2047/19, яке залишено без змін постановою Центрального апеляційного господарського суду від 19.02.2020, визнані незаконними та скасовані Рішення №1 Загальних зборів членів Гаражного кооперативу "Амур" від 19.05.2018, Рішення №2 Загальних зборів членів Гаражного кооперативу "Амур" від 07.07.2018, Рішення №1 позачергових Загальних зборів членів Гаражного кооперативу "Амур" від 15.09.2018, Рішення №1 Засідання Правління Гаражного кооперативу "Амур" від 24.10.2018; зобов`язано Департамент адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради скасувати запис від 13.11.2018 №8004457 про зміну керівника юридичної особи та запис від 13.11.2018 №7004457, внесений державним реєстратором Департаменту адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради; стягнуто з Гаражного кооперативу "Амур" на користь ОСОБА_5 судовий збір у розмірі 9 605,00 грн.

Рішенням Господарського суду Дніпропетровської області від 11.09.2020 у справі №904/2354/20, яке залишено без змін постановою Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 11.11.2021, визнано недійсними рішення, оформлені протоколом №10 позачергових загальних зборів Гаражного кооперативу "Амур" від 26 жовтня 2019 року; зобов`язано Приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Бондаренка Ростіслава Олександровича скасувати запис №9004457 від 23.12.2019 про зміну керівника юридичної особи; стягнуто з Гаражного кооперативу "Амур" на користь ОСОБА_5 судовий збір за подання позову у розмірі 4204,00грн та судовий збір за розгляд заяви про забезпечення позову у розмірі 1 051,00грн.

Отже, позовні вимоги спрямовані на захист порушених корпоративних прав на участь в управління кооперативом.

Також, при розгляді заяви про забезпечення позову суд враховує положення міжнародного договору, а саме статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, що передбачає право на справедливий суд. Під терміном справедливий судовий розгляд розуміється у тому числі забезпечення реального виконання рішення, на що Європейський суд з прав людини неодноразово звертав увагу держав - членів Ради Європи. Обов`язок забезпечення механізмів реалізації права на справедливий суд покладено на держави - учасниці. Одним з механізмів забезпечення реального виконання можливого рішення суду є передбачений національним законодавством України інститут вжиття заходів до забезпечення позову. Тому вжиття обраних судом заходів до забезпечення позову відповідає вимогам статті 6 Конвенції та зобов`язанням, взятим на себе Україною щодо забезпечення права на справедливе судочинство та виконання судових рішень.

Крім цього, згідно ст. 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод "Право на ефективний засіб юридичного захисту": кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

Надаючи правову оцінку належності обраного позивачем способу захисту, судам належить зважати й на його ефективність з точки зору ст.13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

У п. 145 рішення від 15.11.1996 у справі "Чахал проти Об`єднаного Королівства" Європейський суд з прав людини зазначив, що згадана норма гарантує на національному рівні ефективні правові засоби для здійснення прав і свобод, що передбачаються Конвенцією, незалежно від того, яким чином вони виражені в правовій системі тієї чи іншої країни. Таким чином, суть цієї статті зводиться до вимоги надати людині такі міри правового захисту на національному рівні, що дозволили б компетентному державному органові розглядати по суті скарги на порушення положень Конвенції й надавати відповідний судовий захист, хоча держави - учасники Конвенції мають деяку свободу розсуду щодо того, яким чином вони забезпечують при цьому виконання своїх зобов`язань.

Крім того, суд вказав на те, що за деяких обставин вимоги ст. 13 Конвенції можуть забезпечуватися всією сукупністю засобів, що передбачаються національним правом. Стаття 13 вимагає, щоб норми національного правового засобу стосувалися сутності небезпідставної заяви за Конвенцією та надавали відповідне відшкодування. Зміст зобов`язань за ст.13 також залежить від характеру скарги заявника за Конвенцією. Тим не менше, засіб захисту, що вимагається згаданою статтею, повинен бути ефективним як у законі, так і на практиці, зокрема у тому сенсі, щоб його використання не було ускладнене діями або недоглядом органів влади відповідної держави (п.75 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Афанасьєв проти України" від 05.04.2005р. (заява №38722/02).

Іншими словами, у кінцевому результаті ефективний засіб повинен забезпечити поновлення порушеного права, а у разі неможливості такого поновлення - гарантувати особі можливість отримання нею відповідного відшкодування. Тим більше, що пріоритет міжнародного договору за наявності колізій з внутрішнім законодавством надає судам України досить широкі повноваження при обранні джерела права для вирішення конкретного спору.

Як вбачається з позовної заяви та доданих до неї документів ОСОБА_1 був членом правління Гаражного кооперативу "Амур". Позовні вимоги спрямовані, по суті, на поновлення такого становища. Тому можливість прийняття повторних рішень, зокрема, щодо складу правління Гаражного кооперативу "Амур" унеможливить ефективне поновлення прав позивача у випадку задоволення позову. Також суд враховує, що позивачем фактично оскаржується сам факт обрання керівництва гаражного кооперативу та перебування їх на зазначених посадах.

У зв`язку з викладеним суд дійшов висновку про те, що заявлений позивачем такий захід забезпечення позову як заборона суб`єктам державної реєстрації, визначеним Законом України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань", вчиняти реєстраційні дії на підставі рішення позачергових загальних зборів гаражного кооперативу "Амур", оформленого протоколом №12 від 14.11.2020, посвідченого приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Лозенко В.В. та зареєстрованого в реєстрі за №№ 2550, 2551, є обґрунтованим та адекватним.

Застосування зазначеного заходу пов`язується з обставинами, на які позивач послався в обґрунтування заяви про вжиття заходів до забезпечення позову. Невжиття зазначеного заходу забезпечення позову може істотно ускладнити ефективний захист та поновлення порушених прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду (у випадку задоволення позовних вимог), подавши позов у цій справі, оскільки у разі, якщо до закінчення розгляду справи будуть проведені чергові загальні збори на яких будуть прийняті будь-які рішення та здійснено реєстрацію змін, то позивач не зможе захистити або поновити свої права в межах одного цього судового провадження за його позовом без нових звернень до суду, що істотно ускладнить чи взагалі унеможливить поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів ОСОБА_1 .

Вказані обставини підтверджують відповідність та адекватність обраного позивачем заходу забезпечення позову щодо заборони вчиняти реєстраційні дії на підставі рішення позачергових загальних зборів.

З урахуванням вищевикладених обставин, суд вважає обраний позивачем спосіб захисту цілком ефективним та обґрунтованим, оскільки у повній мірі захистить його права (у разі задоволення позову) та звільнить від необхідності подання додаткових позовів у випадку прийняття нових рішень та реєстрації змін.

Водночас, у разі відмови у позові Гаражний кооператив "Амур" не втратить можливості зареєструвати за собою прийняті в подальшому зміни.

Крім того, учасники судового процесу мають право звернутися до суду з клопотанням про скасування заходів забезпечення позову повністю чи частково.

За таких обставин, вжиття заходів до забезпечення позову це реальна гарантія виконання судового рішення та ефективного захисту і поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача (у випадку задоволення позовних вимог), виходячи з розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову і забезпечення збалансованості інтересів сторін.

Правова позиція щодо забезпечення позовів у корпоративних справах в аналогічний спосіб також викладена у постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного суду від 05.03.2018 у справі №910/9474/17 та від 18.02.2019 №922/3010/18.

З урахуванням вимог статті 74 та статті 136 Господарського процесуального кодексу України, позивач надав суду письмові докази наявності фактичних обставин, з якими пов`язує необхідність застосування заходів до забезпечення позову в господарському процесі. При цьому, заявником доведено, що існує реальна загроза ефективного захисту, що істотно ускладнить виконання рішення господарського суду в частині відновлення порушених чи оспорюваних прав та інтересів заявника.

За викладеного, заява про вжиття заходів до забезпечення доказів підлягає задоволенню.

Керуючись, ст. 136, 137, 140, 144, 232-235 Господарського процесуального кодексу України, суд

У Х В А Л И В:

1. Заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову (вх. №25124 від 23.05.2023) - задовольнити.

2. Заборонити суб`єктам державної реєстрації, визначеним Законом України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань", вчиняти реєстраційні дії на підставі рішення позачергових загальних зборів Гаражного кооперативу "Амур" (вул. Дементьєва, буд. 3, м. Дніпро, 49080; ідентифікаційний код 25007894), оформленого протоколом №12 від 14.11.2020, посвідченого Приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Лозенко В.В. та зареєстрованого в реєстрі за №№ 2550, 2551.

Стягувач: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ; ІНФОРМАЦІЯ_1 )

Боржник: Гаражний кооператив "Амур" (вул. Дементьєва, буд. 3, м. Дніпро, 49080; ідентифікаційний код 25007894)

Ухвала про забезпечення позову є виконавчим документом, набирає законної сили з дати її прийняття - 25.05.2023 та підлягає негайному виконанню в порядку, встановленому Закону України "Про виконавче провадження".

Строк пред`явлення ухвали до примусового виконання становить три роки - до 26.05.2026.

Ухвала про забезпечення позову підлягає виконанню незалежно від пред`явлення до примусового виконання.

Ухвала може бути оскаржена в порядку та строки, передбачені статтями 256, 257 Господарського процесуального кодексу України.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Суддя Н.М. Євстигнеєва