УХВАЛА

м. Київ

29.05.2023Справа № 922/784/23
Суддя Мудрий С.М., розглянувши заяву товариства з обмеженою відповідальністю "Юніті 90" про відвід судді Лиськова М.О. у справі

за позовом товариства з обмеженою відповідальністю "Юніті 90"

до Держава - російська федерація, у особі Міністерства юстиції російської федерації

про стягнення 1 221 468,11 грн.

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Юніті 90" звернулося до Господарського суду Харківської області з позовом до держави - російської федерації в особі Міністерства юстиції російської федерації про стягнення збитків 1 221 468,11 грн., понесених у зв`язку з незаконною військової агресією російської федерації проти України.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 06.03.2023 вирішено передати справу 922/784/23 за підсудністю до Господарського суду міста Києва.

17.04.2023 до Господарського суду міста Києва надійшли матеріали справи №922/784/23.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 17.04.2023 справу №922/784/23 передано на розгляд судді Лиськову М.О.

Ухвалою Господарського суду м. Києва від 05.05.2023 прийняти позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Призначено підготовче засідання у справі на 07.06.23.

22.05.2023 до канцелярії суду надійшла заява товариства з обмеженою відповідальністю "Юніті 90" про відвід судді Лиськова М.О. від розгляду справи №922/784/23.

В обґрунтування поданої заяви про відвід, представник позивача посилається на ту обставину, що ухвалою Господарського суду міста Києва від 05.05.2023 про відкриття провадження у справі судом зобов`язано товариство з обмеженою відповідальністю "Юніті 90" здійснити переклад на російську мову з нотаріальним засвідченням його вірності ухвали Господарського суду міста Києва від 05.05.2023 у справі № 922/784/23, позовної заяви та доданих до неї документів, та направити скан-копії такого перекладу на офіційну електронну пошту (адресу) міністерства юстиції російської федерації - , докази чого надати суду у строк до 20.05.2023.

Проте, на думку позивача будь-яке його звернення до органів відповідача (навіть на офіційну електронну адресу), зокрема й до Міністерства юстиції РФ, міститиме його ідентифікаційні дані, а саме його адресу місцезнаходження (навіть якщо просто буде вказано «місто Харків») існує більш ніж вірогідність того, що копія цієї позовної заяви з додатками буде передано до військового керівництва РФ, і що останнє намагатиметься помститися та скоїть повторний акт збройної агресії по відношенню до позивача, який окрім руйнувань інфраструктури може призвести і до людських жертв серед цивільного населення.

Тому, у позивача наявні сумніви щодо неупередженості діючого склад суду, який розглядає справи №922/784/23. У зв`язку з чим просить відсторонити суддю Лиськова М.О. від розгляду справи №922/784/23.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 24.05.2023 у справі №922/784/23 заяву товариства з обмеженою відповідальністю "Юніті 90" про відвід судді Лиськова М.О. від розгляду справи №922/784/23 передано для визначення судді в порядку, встановленому ч. 1 ст. 32 Господарського процесуального кодексу України для вирішення питання про відвід.

За наслідками проведення автоматизованого розподілу справи № 910/10900/19, визначено суддю Мудрого С.М.

Частинами 7 та 8 ст. 39 ГПК України визначено, що питання про відвід має бути розглянуто не пізніше двох днів з дня надходження заяви про відвід, а у випадку розгляду заяви про відвід суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід. Суд вирішує питання про відвід без повідомлення учасників справи.

Враховуючи викладене, розглянувши заяву товариства з обмеженою відповідальністю "Юніті 90" про відвід судді Лиськова М.О. у справі №922/784/23 суд дійшов наступних висновків.

Суд зазначає, що запровадження законодавцем інституту відводу судді, унормованого в положеннях ст.ст. 35-40 Господарського процесуального кодексу України, мало на меті в першу чергу уникнення будь-яких ризиків можливості порушення основних засад (принципів) господарського судочинства, якими є: верховенство права; рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; гласність і відкритість судового процесу та його повне фіксування технічними засобами; змагальність сторін; диспозитивність; пропорційність; обов`язковість судового рішення; забезпечення права на апеляційний перегляд справи; забезпечення права на касаційне оскарження судового рішення у визначених законом випадках; розумність строків розгляду справи судом; неприпустимість зловживання процесуальними правами; відшкодування судових витрат сторони, на користь якої ухвалене судове рішення, та забезпечення гарантії дотримання декларованих Конституцією України та Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року прав на судовий захист при зверненні особи до суду з метою їх реалізації.

У зв`язку з чим було визначено перелік випадків, за наявності яких може виникати можливість порушення наведених принципів та гарантій, які було визначено в ст. 35 Господарського процесуального кодексу України, а саме: суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді. Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 36 цього Кодексу. До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

При цьому, як зазначає Європейський суд з прав людини, найголовніше - це довіра, яку в демократичному суспільстві повинні мати суди у громадськості. Наявність безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначається за допомогою суб`єктивного критерію, тобто оцінювання особистого переконання конкретного судді у конкретній справі, а також за допомогою об`єктивного критерію, тобто з`ясування того, чи надав цей суддя достатні гарантії для виключення будь-якого законного сумніву з цього приводу (рішення від 24.05.1989 у справі №11/1987/134/188 "Hauschildt v. Denmark", пункт 48).

Тобто, заявлений учасником відвід складу суду від розгляду справи має ґрунтуватися не на особистих переконаннях заявника щодо обставин спірних правовідносин, а саме на оцінці особистих переконань конкретного судді у конкретній справі та його фактичної поведінки при вирішенні такої справи.

Відповідно до ч. 1 статті 24 Конституції України, громадяни мають рівні конституційні права і свободи та є рівними перед законом. Не може бути привілеїв чи обмежень за ознаками раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, за мовними або іншими ознаками.

Кожен суддя об`єктивно, безсторонньо, неупереджено, незалежно, справедливо та кваліфіковано здійснює правосуддя, керуючись принципом верховенства права, підкоряючись лише закону, чесно і сумлінно здійснює повноваження та виконує обов`язки судді, дотримуючись етичних принципів і правил поведінки судді, підвищує свій професійний рівень, не вчиняє дій, що порочать звання судді або підривають авторитет правосуддя.

Частиною 1 ст. 74 ГПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

В рішенні у справі "Білуха проти України" (Заява N 33949/02) від 9 листопада 2006 року сказано: "стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного".

Досліджуючи наведені критерії оцінки в межах даної справи суд відзначає, що презумпція особистої неупередженості судді діє доти, доки не з`являться докази на користь протилежного, однак, в даному випадку представником товариства з обмеженою відповідальністю "Юніті 90" жодних доказів на підтвердження особистої упередженості судді Лиськова М.О. у вирішенні спору в даній справі не надано.

Крім того, із суті поданої заяви про відвід судді Лиськова М.О. вбачається, що вона зводиться, виключно до незгоди позивача процесуальними діями судді щодо зобов`язання товариство з обмеженою відповідальністю "Юніті 90" здійснити переклад на російську мову з нотаріальним засвідченням його вірності ухвали Господарського суду міста Києва від 05.05.2023 у справі № 922/784/23, позовної заяви та доданих до неї документів, та направити скан-копії такого перекладу на офіційну електронну пошту (адресу) міністерства юстиції російської федерації - , докази чого надати суду у строк до 20.05.2023.

В свою чергу, частиною 4 ст. 35 ГПК України обумовлено, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Крім того, у разі незгоди з прийнятим судом рішенням сторона не позбавлена права оскаржити його у встановленому законом порядку.

З огляду на викладене, обставин, які б свідчили про зацікавленість судді Лиськова М.О. в певному рішенні в цій справі чи про необ`єктивне ставлення до сторін у справі, заявник не навів, а суд не встановив, що в свою чергу виключає можливість висновку про наявність правових підстав в силу приписів ст. 35 Господарського процесуального кодексу України для відводу судді.

У відповідності до ч. 3 ст. 38 Господарського процесуального кодексу України відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Самовідвід може бути заявлений не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Згідно із ч. 8 ст. 39 Господарського процесуального кодексу України суд вирішує питання про відвід без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 35, 39, 234 Господарського процесуального кодексу України, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви товариства з обмеженою відповідальністю "Юніті 90" про відвід судді Лиськова М.О. відмовити.

Інформацію по справі, що розглядається можна отримати на сторінці суду на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: http://ki.arbitr.gov.ua

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя С.М. Мудрий