СХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 травня 2023 року м. Харків Справа № 922/4300/20

Східний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючий суддя Тарасова І.В., суддя Білоусова Я.О. , суддя Пуль О.А.

за участю секретаря судового засідання Андерс О.К,

за участю представників сторін:

стягувача - не з`явився ;

боржника- не з`явився ;

АТ"Українські енергетичні машини"- не з`явився ;

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Східного апеляційного господарського суду апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "ЮГСВЕТ" (691 Х/2-5) на ухвалу господарського суду Харківської області від 22.03.23 у справі № 922/4300/20 (постановлену в приміщенні господарського суду Харкіської області суддею Пономаренко Т.О., повний текст складено 27.03.23)

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ЮГСВЕТ", м. Херсон

до Державного підприємства Завод Електроважмаш, м. Харків

про стягнення 12392,04 грн.

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "ЮГСВЕТ" звернулось до господарського суду Харківської області з позовом до Державного підприємства "Завод "Електроважмаш" про стягнення 12392,04 грн., в тому числі: основної заборгованості за договором поставки від 14.04.20 №238-03/791 в сумі 12000,00 грн. та нарахованих на неї 3% річних у сумі 140,63 грн., інфляційних втрат в сумі 234,42 грн. та пені в сумі 16,99 грн.

Рішенням господарського суду Харківської області від 01.03.2021 у справі №922/4300/20 позов задоволено. Стягнуто з Державного підприємства "Завод "Електроважмаш" на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "ЮГСВЕТ" основну заборгованість у сумі 12 000,00 грн., 3% річних у сумі 140,63 грн., інфляційні втрати в сумі 234,42 грн., пеню в сумі 16,99 грн. та судовий збір у сумі 2 102,00 грн.

Вказане рішення набрало законної сили 23.03.2021.

В той же день, господарським судом Харківської області видано відповідний наказ на примусове виконання рішення.

13.03.2023 до господарського суду Харківської області від Товариства з обмеженою відповідальністю "ЮГСВЕТ" надійшла заява (вх.№5836 від 13.03.2023) про заміну сторони (стягувача/боржника) правонаступником, в якій заявник просив суд:

- змінити сторону (стягувача) у справі №922/4300/20 за рішенням господарського суду Харківської області від 01.03.2021 з Товариства з обмеженою відповідальністю "ЮГСВЕТ" (ідентифікаційний код юридичної особи 39115503) на Товариство з обмеженою відповідальністю "ЮГ СВЕТ" (01001, м. Київ, вул. Володимирівська, 10, ідентифікаційний код юридичної особи 44348597);

- змінити сторону (боржника) у справі №922/4300/20 за рішенням господарського суду Харківської області від 01.03.2021 з Державного підприємства Завод Електроважмаш (61089, м. Харків, просп. Московський, 299, ідентифікаційний код юридичної особи 00213121) на Акціонерне товариство "Українські енергетичні машини" (61037, м. Харків, пр. Героїв Харкова, 199, ідентифікаційний код юридичної особи 05762269).

Ухвалою господарського суду Харківської області від 22.03.23 у справі № 922/4300/20 заяву (вх. №5836 від 13.03.2023) Товариства з обмеженою відповідальністю "ЮГСВЕТ" про заміну сторони (стягувача/боржника) правонаступником задоволено частково.

Замінено сторону (стягувача) у справі №922/4300/20 за рішенням господарського суду Харківської області від 01.03.2021 з Товариства з обмеженою відповідальністю "ЮГСВЕТ" () на Товариство з обмеженою відповідальністю "ЮГ СВЕТ" (01001, м. Київ, вул. Володимирівська, 10; ).

Відмовлено в частині заяви про заміну сторони (боржника) у справі №922/4300/20 за рішенням господарського суду Харківської області від 01.03.2021 з Державного підприємства Завод Електроважмаш (61089, м. Харків, просп. Московський, 299; код ЄДРПОУ: 00213121) на Акціонерне товариство Українські енергетичні машини (61037, м. Харків, просп. Героїв Харкова, 199; ).

В обгрунтуванння відмови в задоволенні заяви про заміну сторони (боржника) у справі №922/4300/20 з Державного підприємства Завод Електроважмаш на Акціонерне товариство Українські енергетичні машинисуд послався на відсутність встановлених ст. 52, 334 Господарського процесуального кодексу України підстав для здійснення відповідного процесуального правонаступництва через відсутність доказів переходу майнових прав та обов`язків (боржника) Державного підприємства Завод Електроважмаш до Акціонерного товариства Українські енергетичні машини.

При цьому суд зазначив, що відповідно до відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань станом на час звернення стягувача із заявою про заміну боржника, Акціонерне товариство Завод Електроважмаш, яке є правонаступником боржника у даній справі - Державного підприємства Завод Електроважмаш, перебуває в стані припинення та будь-яких записів про припинення юридичної особи Акціонерного товариства Завод Електроважмаш до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань не внесено, у графі Дані про юридичних осіб, правонаступником яких є зареєстрована юридична особа: повне найменування, ідентифікаційний код - будь-які записи відсутні. Такі ж самі відомості містяться щодо юридичної особи Акціонерного товариства Українські енергетичні машини, а саме у графі Дані про юридичних осіб, правонаступником яких є зареєстрована юридична особа: повне найменування, ідентифікаційний код зазначено, що будь-які записи відсутні. При цьому передавальний акт прав та обов`язків Акціонерного товариства Завод Електроважмаш Акціонерному товариству "Українські енергетичні машини від 01.12.2021 №2143, затверджений Наказом Фонду Державного майна України на підставі розпорядження Кабінету міністрів України №1005-р від 26.08.2021, наказу Фонду Державного майна України №1570 від 08.09.2021 не містить підписів членів комісії з приєднання.

Товариство з обмеженою відповідальністю "ЮГСВЕТ" подало на зазначену ухвалу до Східного апеляційного господарського суду апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на нез`ясування обставин, що мають значення для справи, неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить цю ухвалу скасувати в частині відмови в задоволенні заяви про заміну сторони (боржника) у справі №922/4300/20 за рішенням господарського суду Харківської області від 01.03.2021 з Державного підприємства Завод Електроважмаш (61089, м. Харків, просп. Московський, 299; ) на Акціонерне товариство Українські енергетичні машини (61037, м. Харків, просп. Героїв Харкова, 199; ) та ухвалити в цій частині нове судове рішення про задоволення відповідної частини заяви.

В обґрунтування апеляційної скарги Товариство з обмеженою відповідальністю "ЮГСВЕТ" послався на те, що господарський суд першої інстанції не прийняв до уваги, що відповідно до протоколу спільних позачергових зборів Акціонерного товариства Українські енергетичні машини від 01.12.2021 (протокол №31/2021) всі права та обов`язки з Акціонерного товариства Завод Електроважмаш перейшли до правонаступника Акціонерного товариства Українські енергетичні машини з моменту затвердження передавального акту від 01.12.2021, в той час як відповідно до чинного законодавства момент переходу прав та обов`язків від юридичної особи, яка припиняється у зв`язку з реорганізацією шляхом приєднання, не може пов`язуватися із внесенням запису до державного реєстру про припинення реорганізованої юридичної особи, і при відповідній формі реорганізації не має значення, чи вказано в передавальному акті про правонаступництво щодо певного майна, прав та обов`язків, адже правонаступник лише один, що унеможливлює виникнення будь-яких спорів щодо переходу майна, прав чи обов`язків, що кореспондується зі сталою практикою Верховного Суду, викладеною в постановах Великої палати Верховного суду від 16.06.20 у справі № 910/5953/17, постановах Верховного Суду від 14.09.20 у справі № 296/443/16-ц, від 04.11.20 у справі № 922/817/18, від 16.06.20 у справі № 910/5953/17.

Крім цього скаржник зазначив про неврахування судом першої інстанції того, що 01.12.2021 між Акціонерним товариством Українські енергетичні машини та Товариством з обмеженою відповідальністю ЮГСВЕТ укладена додаткова угода №1 до договору №238-03/791 від 14.04.2020 за умовами якої у зв`язку з затвердженням та підписанням 01.12.2021 передавального акту всі права і обов`язки за договором перейшли до Акціонерного товариства Українські енергетичні машини.

Також скаржник зазначив, що обставини правонаступництва Акціонерного товариства Українські енергетичні машини стосовно Акціонерного товариства Завод Електроважмаш встановлені у постанові Верховного Суду від 16.03.23 у справі № 922/3979/21.

У відповідності до протоколу автоматизованого розподілу судової справи від 12.04.2023, для розгляду справи №922/4300/20 визначено наступний склад колегії суддів: головуючий суддя-доповідач Тарасова І.В., суддя Білоусова Я.О., суддя Пуль О.А.

Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 24.04.23 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "ЮГСВЕТ" (691 Х/2-5) на ухвалу господарського суду Харківської області від 22.03.23 у справі № 922/4300/20 та призначено її до розгляду в судове засідання з повідомленням учасників справи на 10.05.23 о 15 год. 15 хв.

08.05.23 через систему Електронний Суд» від АТ "Українські енергетичні машини надійшов відзив на апеляційну скаргу (вх. № 5071) та уточнення до нього (вх. № 5078), згідно з яким він просить залишити її без задоволення, а оскаржувану ухвалу без змін.

Сторони, які належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, представників для участі в ньому не направили, про причини неявки суд не повідомили, що відповідно до ч.ч. 1, 3 статті 202, ч. 12 статті 270 Господарського процесуального кодексу України є підставою для розгляду справи за їх відсутності.

АТ "Українські енергетичні машини" надіслало заяву про розгляд справи за відсутністю його представника.

Відповідно до статті 269 Господарського процесуального кодексу України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права. У суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

Колегія суддів, заслухавши доповідь судді-доповідача, дослідивши матеріали справи, що стосуються фактів, на які стягувач посилається в апеляційній скарзі, проаналізувавши доводи апеляційної скарги та відзиву на неї, з`ясувавши обставини справи та перевіривши їх доказами в межах, встановлених статтею 269 ГПК України, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, а також повноту встановлення обставин справи та відповідність їх наданим доказам, дійшла висновку про задоволення апеляційної скарги, зважаючи на наступне.

Як зазначено вище, предметом даного апеляційного перегляду є ухвала господарського суду першої інстанції в частині відмови у заміні боржника -Державного підприємства Завод Електроважмаш (ідентифікаційний код юридичної особи 00213121) на його правонаступника-Акціонерне товариство "Українські енергетичні машини" (ідентифікаційний код юридичної особи 05762269).

Заява Товариства з обмеженою відповідальністю "ЮГСВЕТ" в частині заміни боржника його правонаступником обґрунтована тим, що рішенням позачергових загальних зборів Акціонерного товариства Українські енергетичні машини від 01.12.2021 (протокол №31/2021) всі права та обов`язки з Акціонерного товариства Завод Електроважмаш перейшли до правонаступника -Акціонерного товариства Українські енергетичні машини з моменту затвердження передавального акту від 01.12.2021.

З матеріалів справи вбачається, що на підставі Розпорядження Кабінету Міністрів України від 31.02.2021 №248-р "Про погодження перетворення державного підприємства Завод Електороважмаш в акціонерне товариство" Державне підприємство Завод Електроважмаш змінило свою назву на Акціонерне товариство Завод Електроважмаш ().

30.08.2021 між Державним підприємством Завод Електроважмаш та Товариством з обмеженою відповідальністю ЮГСВЕТ укладена угода про заміну сторони правонаступником до договору №238-03/791 від 14.04.2020 за умовами якої у зв`язку з реорганізацією всі права і обов`язки за договором перейшли до Акціонерного товариства Завод Електроважмаш ().

Відповідно до витягу з Передавального акту від 01.12.2021 №2143, затвердженого Наказом Фонду Державного майна України, на підставі розпорядження Кабінету міністрів України №1005-р від 26.08.2021, наказу Фонду Державного майна України №1570 від 08.09.2021, рішення позачергових загальних зборів Акціонерного товариства Турбоатом від 27.08.2021 (протокол №28/2021, протокол лічільної комісії від 02.09.2021), наказ Фонду Державного майна України №2143 від 01.12.2021, рішення позачергових загальних зборів Акціонерного товариства Українські енергетичні машини від 01.12.2021 (протокол №31/2021), правонаступницгво щодо майна, усіх залишків, прав та обов`язків Акціонерного товариства Завод Електроважмаш переходить правонаступнику - Акціонерному товариству "Українські енергетичні машини з моменту затвердження даного Передавального акту - з 01.12.2021. Всі підтверджені належним чином права, обов`язки, зобов`язання товариства, що приєднується, а також права, обов`язки, зобов`язання інших осіб в частині правовідносин з товариством, що приєднується, переходять в повному обсязі до товариства-правонаступника навіть у випадку, якщо вони мали (матимуть) місце після дати складання Передавального акту або з будь-яких причин не були включені в Передавальний акт. 3 моменту затвердження та підписання цього Передавального акту товариство, що приєднується, припиняє свою звичайну господарську діяльність, а виконання зобов`язань та прийняття виконання зобов`язань здійснює товариство-правонаступник.

01.12.2021 між Акціонерним товариством Українські енергетичні машини та Товариством з обмеженою відповідальністю ЮГСВЕТ укладена додаткова угода №1 до договору №238-03/791 від 14.04.2020 за умовами якої у зв`язку з затвердженням та підписанням 01.12.2021 передавального акту всі права і обов`язки за договором перейшли до Акціонерного товариства Українські енергетичні машини.

Водночас, з відомостей, що містяться у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, вбачається, що 26.08.2021 року щодо Державного підприємства Завод Електроважмаш внесено запис про державну реєстрацію припинення юридичної особи на підставі рішення щодо реорганізації (номер запису: 068009292).

26.08.2021 до даного Реєстру внесено запис (номер запису: 000089799) про державну реєстрацію юридичної особи, яка утворена в результаті перетворення, Акціонерного товариства Завод Електроважмаш (), яке є правонаступником Державного підприємства Завод Електроважмаш.

17.09.2021 на підставі рішення засновників (учасників) юридичної особи або уповноваженого ними органу до Реєстру також було внесено запис №001089799 про державну реєстрацію щодо припинення юридичної особи в результаті її реорганізації. Строк розгляду вимог кредиторів - до 17.11.2021.

Відповідно до відомостей, що містяться в Реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань особою, якій надано право вчиняти дії від імені юридичної особи, у тому числі підписувати договори, подавати документи для державної реєстрації тощо: прізвище, ім`я, по батькові (за наявності) є голова комісії з припинення - Бусько Віктор Михайлович.

З огляду на наведені обставини, пославшись на те, що на час звернення із заявою про заміну боржника, Акціонерне товариство Завод Електроважмаш, яке є правонаступником боржника у даній справі -Державного підприємства Завод Електроважмаш , перебуває в стані припинення, відсутність у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань записів про припинення вказаної юридичної особи, а також відомостей щодо правонаступництва щодо неї Акціонерного товариства Українські енергетичні машини, відсутність у передавальному акті прав та обов`язків Акціонерного товариства Завод Електроважмаш Акціонерному товариству "Українські енергетичні машини від 01.12.2021 №2143, затвердженому Наказом Фонду Державного майна України, на підставі розпорядження Кабінету міністрів України №1005-р від 26.08.2021, наказу Фонду Державного майна України №1570 від 08.09.2021 підписів членів комісії з приєднання, господарський суд першої інстанції дійшов висновку про відсутність доказів переходу майнових прав та обов`язків (боржника) Державного підприємства Завод Електроважмаш до Акціонерного товариства Українські енергетичні машини.

Надаючи в процесі апеляційного перегляду оцінку обставинам справи, колегія суддів не погоджується із зазначеним висновком суду першої інстанції, з наступних мотивів.

Виконання судового рішення є невід`ємною складовою права кожного на судовий захист і охоплює, зокрема, законодавчо визначений комплекс дій, спрямованих на захист і відновлення порушених прав, свобод, законних інтересів фізичних та юридичних осіб, суспільства, держави (пункт 2 мотивувальної частини рішення Конституційного Суду України від 13.12.2012 №18-рп/2012). Невиконання судового рішення загрожує сутності права на справедливий розгляд судом (пункт 3 мотивувальної частини рішення Конституційного Суду України від 25.04.2012 № 11-рп/2012).

"Право на суд" було б ілюзорним, якби правова система Договірної держави допускала, щоб остаточне судове рішення, яке має обов`язкову силу, не виконувалося на шкоду одній із сторін. Важко собі навіть уявити, щоб стаття 6 детально описувала процесуальні гарантії, які надаються сторонам у спорі, - а саме: справедливий, публічний і швидкий розгляд, - і водночас не передбачала виконання судових рішень. Якщо вбачати у статті 6 тільки проголошення доступу до судового органу та права на судове провадження, то це могло б породжувати ситуації, що суперечать принципу верховенства права, який Договірні держави зобов`язалися поважати, ратифікуючи Конвенцію. Отже, для цілей статті 6 виконання рішення, ухваленого будь-яким судом, має розцінюватися як складова частина "судового розгляду" (HORNSBY v. GREECE, № 18357/91, § 40, ЄСПЛ, від 19.03.1997).

Європейський суд з прав людини зазначає, що "держава є відповідальною за борги державного підприємства, не дивлячись на те, що підприємство є окремою юридичною особою. Таким чином, держава є відповідальною за невиплату заявнику сум, присуджених йому рішеннями, що винесені проти такого підприємства" (див. рішення "Михайленки та інші проти України" (Mykhaylenky and Others v. Ukraine) (№ 35091/02, 35196/02, 35201/02, 35204/02, 35945/02, 35949/02, 35953/02, 36800/02, 38296/02 та 42814/02, пп. 43- 46, 20045XII; та "Соловйов проти України" (Solovyev v. Ukraine), заява № 4878/04, пункт 20, рішення від 14.12.2006).

У рішенні у справі "Янголенко проти України" від 10.12.2009 Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) зазначив, що провадження у суді та виконавче провадження є відповідно першою і другою стадією загального провадження. Таким чином, виконавче провадження не має бути відокремлене від судового, і ці обидва провадження мають розглядатись як цілісний процес.

Стадія виконавчого провадження як завершальна стадія судового процесу починається після видачі виконавчого документа стягувачу та закінчується фактичним виконанням судового рішення або зі спливом строку пред`явлення документа до виконання, оскільки у разі пропуску такого строку виконавчий документ повертається стягувачу органом державної виконавчої служби, приватним виконавцем без прийняття до виконання. Отже, за межами цього процесуального строку виконавчі дії не вчиняються, а строк виконавчого провадження спливає одночасно зі строком пред`явлення виконавчого документа до виконання. Така правова позиція викладена в постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 25.06.2019 у справі № 910/10031/13, від 11.03.2021 у справі № 910/2954/17 та підтримана у постанові Великої Палати Верховного Суду від 18.01.2022 у справі № 34/425.

Відповідно до частини першої статті 52 Господарського процесуального кодексу України у разі смерті або оголошення фізичної особи померлою, припинення юридичної особи шляхом реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення), заміни кредитора чи боржника в зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідного учасника справи на будь-якій стадії судового процесу.

Усі дії, вчинені в судовому процесі до вступу у справу правонаступника, обов`язкові для нього так само, як вони були обов`язкові для особи, яку правонаступник замінив.

Про заміну або про відмову в заміні учасника справи його правонаступником суд постановляє ухвалу.

Згідно зі ст. 334 Господарського процесуального кодексу України України у разі вибуття однієї із сторін виконавчого провадження суд замінює таку сторону її правонаступником.

Отже, нормативні приписи статті 52 ГПК України слід вважати загальними по відношенню до приписів, закріплених статтею 334 цього Кодексу.

Процесуальне правонаступництво у виконавчому провадженні - це заміна на будь-якій стадії виконавчого провадження стягувача або боржника іншою особою у зв`язку з її вибуттям, тобто підставою заміни боржника внаслідок правонаступництва є настання певних обставин, які мають юридичне значення і в результаті яких виникають цивільні права та обов`язки або пряма вказівка акту цивільного законодавства, що не залежить від умов та порядку здійснення виконавчого провадження органами і посадовими особами.

Відповідно до частини п`ятої статті 15 Закону України Про виконавче провадження у разі вибуття однієї із сторін виконавець за заявою сторони, а також заінтересована особа мають право звернутися до суду із заявою про заміну сторони її правонаступником. Для правонаступника усі дії, вчинені до його вступу у виконавче провадження, є обов`язковими тією мірою, якою вони були б обов`язковими для сторони, яку правонаступник замінив.

Розглядаючи відповідну заяву про заміну сторони виконавчого провадження її правонаступниками суд має встановити достатність поданих заявником матеріалів для здійснення відповідної заміни. При цьому суд оцінює також достовірність поданих на підтвердження факту правонаступництва матеріалів, зокрема, договорів, інших правочинів тощо, в тому числі, на предмет їх нікчемності (аналогічна позиція викладена в ухвалі Великої палати Верховного суду від 28.11.2019 зі справи № 916/2286/16).

Відповідно до частини першої статті 80 Цивільного кодексу України юридичною особою є організація, створена і зареєстрована у встановленому законом порядку.

Припинення суб`єкта господарювання здійснюється відповідно до закону (стаття 59 Господарського кодексу України).

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 03.11.2020 у справі №916/617/17 (пункт 75) зроблено висновок, що як до відкриття виконавчого провадження, так і після його закінчення заміна учасника справи правонаступником здійснюється виключно на підставі статті 52 ГПК України. У такому випадку з огляду на відсутність відкритого виконавчого провадження заміна відповідної сторони виконавчого провадження правонаступником є неможливою. Єдиним винятком є заміна боржника або стягувача у виконавчому листі до відкриття виконавчого провадження, що окремо обумовлено в частині п`ятій статті 334 ГПК України. Дана правова позиція підтримана і у постановах Великої Палати Верховного Суду від 16.02.2021 у справі № 911/3411/14 та від 18.01.2022 у справі № 34/425.

Для процесуального правонаступництва юридичної особи, яка є стороною чи третьою особою у судовому процесі, необхідне встановлення або правонаступника такої юридичної особи внаслідок її припинення шляхом реорганізації, або правонаступника окремих її прав чи обов`язків внаслідок заміни сторони у відповідному зобов`язанні. В обох випадках для встановлення процесуального правонаступництва юридичної особи суд має визначити підстави такого правонаступництва, а також обсяг прав та обов`язків, який перейшов до правонаступника у спірних правовідносинах (постанова Великої Палати Верховного Суду від 30.06.2020 у справі № 264/5957/17).

Процесуальне правонаступництво - це перехід процесуальних прав та обов`язків від однієї особи до іншої. Виникнення процесуального правонаступництва безпосередньо пов`язане з переходом матеріальних прав між такими особами. Заміна сторони правонаступником відбувається, як правило, у випадках зміни суб`єкта права або обов`язку у правовідношенні, коли новий суб`єкт права (позивач, відповідач або третя особа) повністю або частково приймає на себе права чи обов`язки попередника.

Процесуальне правонаступництво є похідним від матеріального та випливає з юридичних фактів правонаступництва (заміни сторони у матеріальному правовідношенні її правонаступником). У зв`язку з цим для вирішення судом питання про процесуальну заміну сторони у справі необхідна наявність відповідних первинних документів, які підтверджують факт вибуття особи з матеріального правовідношення та перехід її прав та обов`язків до іншої особи - правонаступника.

Здійснення правонаступництва є результатом наявності визначеного юридичного складу, тобто сукупності юридичних фактів, необхідних і достатніх для того, щоб отримати відповідний ефект - наступництво в правах та обов`язках. У кожному конкретному випадку для вирішення питань щодо можливості правонаступництва суду слід аналізувати відповідні фактичні обставини, передбачені нормами матеріального права.

Як зазначено вище, заява Товариства з обмеженою відповідальністю "ЮГСВЕТ" в частині заміни боржника його правонаступником обґрунтована тим, що рішенням позачергових загальних зборів Акціонерного товариства Українські енергетичні машини від 01.12.2021 (протокол №31/2021) всі права та обов`язки з Акціонерного товариства Завод Електроважмаш, який є правонаступником боржника перейшли до- Акціонерного товариства Українські енергетичні машини з моменту затвердження передавального акту від 01.12.2021.

Відповідно до частини першої статті 104 Цивільного кодексу України юридична особа припиняється в результаті реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення) або ліквідації. У разі реорганізації юридичних осіб майно, права та обов`язки переходять до правонаступників.

Процесуальне правонаступництво виникає з юридичних фактів правонаступництва (заміни сторони матеріального правовідношення її правонаступником) і відображає зв`язок матеріального і процесуального права. Процесуальне правонаступництво фактично слідує за матеріальним. У кожному конкретному випадку для вирішення питань можливості правонаступництва господарському суду слід аналізувати відповідні фактичні обставини, передбачені нормами матеріального права.

Статтею 106 Цивільного кодексу України передбачено, що злиття, приєднання, поділ та перетворення юридичної особи здійснюються за рішенням його учасників або органу юридичної особи, уповноваженого на це установчими документами, а у випадках, передбачених законом, - за рішенням суду або відповідних органів державної влади. Законом може бути передбачено одержання згоди відповідних органів державної влади на припинення юридичної особи шляхом злиття або приєднання.

Порядок припинення юридичної особи шляхом злиття, приєднання, поділу та перетворення регламентовано статтею 107 Цивільного кодексу України, за приписами якої кредитор може вимагати від юридичної особи, що припиняється, виконання зобов`язань якої не забезпечено, припинення або дострокового виконання зобов`язання, або забезпечення виконання зобов`язання, крім випадків, передбачених законом. Після закінчення строку для пред`явлення вимог кредиторами та задоволення чи відхилення цих вимог комісія з припинення юридичної особи складає передавальний акт (у разі злиття, приєднання або перетворення) або розподільчий баланс (у разі поділу), який має містити положення про правонаступництво щодо майна, прав та обов`язків юридичної особи, що припиняється шляхом поділу, стосовно всіх її кредиторів та боржників, включаючи зобов`язання, які оспорюються сторонами. Передавальний акт та розподільчий баланс затверджуються учасниками юридичної особи або органом, який прийняв рішення про її припинення, крім випадків, встановлених законом. Порушення положень частин другої та третьої цієї статті є підставою для відмови у внесенні до Єдиного державного реєстру запису про припинення юридичної особи та державній реєстрації створюваних юридичних осіб - правонаступників.

Отже, законодавець визначив дві форми припинення юридичної особи - в результаті реорганізації або в результаті ліквідації, а також визначив наслідки припинення юридичної особи в результаті реорганізації, які, на відміну від припинення юридичної особи в результаті ліквідації, полягають, зокрема у переході майна, прав і обов`язків до правонаступників. Таким чином, у разі реорганізації юридичної особи шляхом її приєднання факт настання правонаступництва безпосередньо пов`язаний з моментом передання прав та обов`язків від правопопередника до правонаступника.

В разі реорганізації юридичної особи шляхом приєднання складається передавальний акт, який має містити положення про правонаступництво щодо всіх зобов`язань юридичної особи, що припиняється.

У вирішенні питань, пов`язаних з таким правонаступництвом, судам необхідно здійснювати аналіз доказів переходу відповідних прав і обов`язків (близька за змістом правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 09.10.2020 у справі № 910/4656/14).

Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у постанові від 14.09.2020 у справі № 296/443/16-ц (провадження № 61-16634сво19) дійшов висновку про те, що у статтях 104 ЦК та 107 ЦК України не визначається момент переходу прав та обов`язків від юридичної особи, яка припиняється шляхом приєднання. Такий момент не може пов`язуватися із внесення запису до державного реєстру про припинення юридичної особи, яка приєднується. При реорганізації шляхом приєднання немає значення, чи вказано в передавальному акті про правонаступництво щодо певного майна, прав чи обов`язків. Внаслідок приєднання правонаступником є лише одна особа і будь-який розподіл прав та обов`язків при такому виді реорганізації неможливий.

У частині восьмій статті 4 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань" передбачено, що у разі приєднання юридичних осіб здійснюється державна реєстрація припинення юридичних осіб, що припиняються у результаті приєднання, та державна реєстрація змін до відомостей, що містяться в Єдиному державному реєстрі, щодо правонаступництва юридичної особи, до якої приєднуються. Приєднання вважається завершеним з дати державної реєстрації змін до відомостей, що містяться в Єдиному державному реєстрі, щодо правонаступництва юридичної особи, до якої приєднуються.

Водночас при відповідній реорганізації не має значення, чи вказано в передавальному акті про правонаступництво щодо певного майна, прав чи обов`язків, адже правонаступник лише один, що унеможливлює виникнення будь-яких спорів щодо переходу майна, прав чи обов`язків. Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 20.01.2022 у справі № 922/347/21.

Отже, лише при припиненні суб`єкта господарювання шляхом поділу в розподільчому балансі визначається правонаступництво. Внаслідок же злиття, приєднання або перетворення правонаступником є лише одна особа і будь-який розподіл прав та обов`язків при таких видах реорганізації неможливий. Близька за змістом правова позиція викладена в постанові Великої Палати Верховного Суду від 16.06.2020 у справі № 910/5953/17.

Верховний Суд неодноразово зазанчав, що чинне законодавство не містить загальної норми щодо моменту виникнення універсального правонаступництва юридичної особи, внаслідок приєднання.

Ухвалюючи рішення про реорганізацію, уповноважений орган юридичної особи спрямовує свою волю на передачу не окремого майна, прав або обов`язків, а всієї їх сукупності. Тобто, при універсальному правонаступництві до правонаступника чи правонаступників переходить усе майно особи як сукупність прав та обов`язків, які їй належать (незалежно від їх виявлення на момент правонаступництва), на підставі передавального акта. Наведені обставини передують внесенню запису до Реєстру про припинення юридичної особи, яка припиняється в результаті реорганізації.

За висновком Великої Палати Верховного Суду, викладеним у постанові від 16.06.2020 у справі № 910/5953/17, якщо припустити, що правонаступництво настає лише з моменту державної реєстрації припинення юридичної особи, то це призведе до можливостей порушення прав кредиторів, які протягом значного періоду часу не зможуть звернутися з вимогами до юридичної особи, яка отримає все майно правопопередника, але не буде нести відповідальність за його зобов`язаннями. При цьому Велика Палати Верховного Суду в зазначеній постанові визнала помилковим висновок попередніх судових інстанцій про те, що правонаступництво не відбулося за відсутності в Реєстрі запису про припинення юридичної особи, яка реорганізовувалася.

Ураховуючи встановлені судами попередніх інстанцій у сукупності обставини, зазначені в розділі 6 цієї постанови, в контексті застосування статей 104, 107 Цивільного кодексу України, та беручи до уваги не визначений момент переходу прав та обов`язків від юридичної особи, яка припиняється у зв`язку з реорганізацією, Суд вважає, що такий момент сам по собі не може пов`язуватися з внесенням запису до державного реєстру про припинення реорганізованої юридичної особи. Зазначене кореспондується з висновком Верховного Суду, викладеним у постановах від 14.09.2020 у справі №296/443/16-ц, від 04.11.2020 у справі №922/817/18 та вищезазначеним щодо статті 6 Конвенції.

Отже, для вирішення питання щодо можливості процесуального правонаступництва суд у кожному конкретному випадку має аналізувати фактичні обставини, передбачені нормами матеріального права, зокрема відомості первинних документів, які підтверджують факт вибуття особи з матеріального правовідношення, перехід її прав та обов`язків до іншої особи - правонаступника. Близька за змістом правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 04.11.2020 у справі № 922/817/18.

З метою виконання розпорядження Кабінету Міністрів України від 26.08.2021 № 1005 "Про погодження реорганізації Акціонерного товариства "Завод "Електроважмаш" шляхом приєднання до акціонерного товариства "Турбоатом", наказом Фонду від 01.12.2021 №2143 "Щодо АТ "Завод "Електроважмаш" ()" затверджено Передавальний акт балансових рахунків, матеріальних цінностей та активів від АТ "Завод "Електроважмаш" до АТ "Українські енергетичні машини", згідно з яким усі активи, зобов`язання, майно, права та обов`язки товариства, що приєднується, передаються товариству-правонаступнику, а саме - АТ "Українські енергетичні машини" в порядку та на умовах, встановлених чинним законодавством України з дати затвердження та підписання передавального акта.

Відповідно до протоколу позачергових загальних зборів АТ "Українські енергетичні машини" (попередня назва - АТ "Турбоатом") від 01.12.2021 №31/2021, прийнято рішення, зокрема, про затвердження Передавального акту балансових рахунків, матеріальних цінностей та активів від АТ "Завод "Електроважмаш" до АТ "Українські енергетичні машини".

Передавальний акт затверджено як АТ "Українські енергетичні машини", так і Фондом державного майна України.

Правонаступництво щодо майна, усіх залишків, прав та обов`язків, Акціонерного товариства "Завод "Електроважмаш" перейшло правонаступнику - Акціонерному товариству "Українські енергетичні машини" з моменту затвердження даного Передавального акту, а саме - з 01.12.2021.

Дослідженням судом апеляційної інстанції загальнодоступних офіційних відомостей з Єдиного державного реєстру судових рішень встановлено, що вищезазначені факти щодо правонаступництва Акціонерного товариства Українські енергетичні машини стосовно Акціонерного товариства Завод Електроважмаш підтверджено ухвалою господарського суду Харківської області від 25.07.2022 і постановою Східного апеляційного господарського суду від 17.11.2022 у справі №922/3979/21, залишеними без змін постановою Верховного Суду у складі Касаційного господарського суду від 16.03.23.

Вищенаведені обставини відповідно до частини 4 статті 75 Господарського процесуального кодексу України є преюдиціальними-такими, що встановлені при розгляді іншої справи між тими ж сторонами та не потребують повторного доведення при розгляді даної справи.

Так, відповідно до частини 4 статті 75 Господарського процесуального кодексу України, обставини, встановлені рішенням суду в господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Зазначена норма вказує на факти, які містяться у винесених раніше судових рішеннях. Ці факти мають для суду преюдиціальний характер.

Преюдиціальність - обов`язковість фактів, установлених судовим рішенням, що набрало законної сили в одній справі для суду при розгляді інших справ. Преюдиціально встановлені факти не підлягають доказуванню, оскільки їх з істинністю вже встановлено у рішенні чи вироку і немає необхідності встановлювати їх знову, тобто піддавати сумніву істинність і стабільність судового акта, який вступив в законну силу.

Суть преюдиції полягає в неприпустимості повторного розгляду судом одного й того ж питання між тими ж сторонами.

Правила про преюдицію спрямовані не лише на заборону перегляду фактів і правовідносин, які встановлені в судовому акті, що вступив в законну силу. Вони також сприяють додержанню процесуальної економії в новому процесі. У випадку преюдиціального установлення певних обставин особам, які беруть участь у справі (за умови, що вони брали участь у справі при винесенні преюдиціального рішення), не доводиться витрачати час на збирання, витребування і подання доказів, а суду - на їх дослідження і оцінку. Усі ці дії вже здійснювалися у попередньому процесі, і їхнє повторення було б не лише недоцільним, але й неприпустимим з точки зору процесуальної економії.

Господарський процесуальний кодекс України перелічує такі факти залежно від того, суд якої юрисдикції виніс судовий акт:

обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі (за винятком встановлених рішенням третейського суду);

встановлені вироком у кримінальному провадженні (постановою суду у справі про адміністративне правопорушення) питання, чи мало місце діяння та чи вчинене воно особою, при розгляді господарської справи про правові наслідки дій чи бездіяльності цієї винної особи.

Для рішень господарських судів важливою умовою преюдиціальності фактів, що містяться в рішенні господарського суду, є суб`єктний склад спору.

Отже, преюдиціальне значення мають лише рішення зі справи, в якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини

Преюдицію утворюють виключно лише ті обставини, які безпосередньо досліджувалися і встановлювалися судом, що знайшло відображення в мотивувальній частині судового акта. Лише згадувані, але такі, що не одержали оцінку суду, обставини не можуть розглядатися як встановлені судом і не набувають властивості преюдиціальності. Тобто, преюдиціальні факти слід відрізняти від оцінки іншим судом певних обставин.

Відповідна правова позиція щодо обставин, які є преюдиціальними наведена в постанові Верховного Суду від 24.05.2018 у справі № 922/2391/16.

З наведених судових рішень вбачається, що обставини щодо правонаступництва Акціонерного товариства Українські енергетичні машини стосовно Державного підприємства Завод Електроважмаш безпосередньо досліджувалися і встановлювалися судом при розгляді наведеної справи, що відображено в мотивувальній частині судових рішень.

Таким чином, висновок суду щодо недоведеності переходу майнових прав та обов`язків (боржника) Державного підприємства Завод Електроважмаш до Акціонерного товариства Українські енергетичні машини суперечить обставинам справи та положенням чинного законодавства.

Колегія судддів вважає необгрунтованими викладені у відзиві на апеляційну скаргу посиланння Акціонерного товариства Українські енергетичні машини на положенння статті 84 та частини шостої статті 83 Закону України "Про акціонерні товариства" від 17.09.2008 №514-VI (в редакції, що діяла на час спірних правовідносин), оскільки зазначені положення статей визначають порядок та процедуру злиття і приєднання акціонерного товариства, втім не містять норми визначення саме моменту виникнення універсального правонаступництва юридичної особи.

З огляду на наведене, колегія суддів дійшла висновку, що господарський суд першої інстанції при постановленні оскаржуваної ухвали, внаслідок неповного з`ясування обставин, що мають значення для справи, невідповідності викладених в ухвалі висновків суду обставинам справи, порушення норм процесуального права та неправильного застосування норм матеріального права дійшов неправильного висновку про відмову в задоволенні заяви про заміну сторони (боржника) у справі №922/4300/20 за рішенням господарського суду Харківської області від 01.03.2021 з Державного підприємства Завод Електроважмаш (код ЄДРПОУ: 00213121) на Акціонерне товариство Українські енергетичні машини (), у зв`язку з чим оскаржувана ухвала в зазначеній частині підлягає скасуванню із ухваленням нового судового рішення про задоволення вказаної заяви.

Виходячи з наведеного та керуючись ст.ст. 52, 129, 269, 271, п. 2 ч.1 статті 275, п. 1, 3, 4 статті 277, статтями 281, 282-284, 334 Господарського процесуального кодексу України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "ЮГСВЕТ" задовольнити.

Ухвалу господарського суду Харківської області від 22.03.23 у справі № 922/4300/20 в частині відмови в задоволенні заяви про заміну сторони (боржника) у справі №922/4300/20 за рішенням господарського суду Харківської області від 01.03.2021 з Державного підприємства Завод Електроважмаш() на Акціонерне товариство Українські енергетичні машини () скасувати та ухвалити в цій частині нове судове рішення, яким вказану заяву задовольнити.

Здійснити заміну боржника у справі №922/4300/20 за рішенням господарського суду Харківської області від 01.03.2021 з Державного підприємства Завод Електроважмаш () на Акціонерне товариство Українські енергетичні машини ().

Стягнути з Акціонерного товариства "Українські енергетичні машини" (61037, м. Харків, пр. Героїв Харкова, 199, код ЄДРПОУ 05762269) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "ЮГСВЕТ" (73026, місто Херсон, проспект Ушакова, буд. 57, прим.78, ) 2684 грн. втрат зі сплати судового збору за подання апеляційної скарги.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття. Порядок і строк її оскарження передбачені статтями 286 - 289 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст постанови складено 22.05.23

Головуючий суддя І.В. Тарасова

Суддя Я.О. Білоусова

Суддя О.А. Пуль