УХВАЛА

19 травня 2023 року

м. Київ

cправа № 925/200/22

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Кондратова І.Д. - головуючий, судді - Вронська Г.О., Кібенко О.Р.,

розглянувши касаційні скарги Приватного підприємства "Агротрейд Групп"

на рішення Господарського суду Черкаської області

(суддя - Зарічанська З.В.)

від 12.08.2022,

додаткове рішення Господарського суду Черкаської області

від 25.08.2022,

постанову Північного апеляційного господарського суду

(головуючий - Пономаренка Є.Ю., судді - Руденко М.А., Кропивна Л.В.)

від 06.03.2023

та додаткову постанову Північного апеляційного господарського суду

(головуючий - Пономаренка Є.Ю., судді - Андрієнко В.В., Руденко М.А.)

від 27.03.2023

у справі за позовом Приватного підприємства "Агротрейд Групп"

до ОСОБА_1

про стягнення 4 707 000,00 грн,

ВСТАНОВИВ:

1. 18 лютого 2022 року до Господарського суду Черкаської області надійшла позовна заява Приватного підприємства "Агротрейд Групп" (далі - Підприємство) до ОСОБА_1 про стягнення 4 707 000,00 грн.

2. Позов обґрунтований наявністю у відповідача невиконаного зобов`язання по сплаті додаткового внеску в статутний капітал Підприємства.

3. Рішенням Господарського суду Черкаської області від 12.08.2022 у задоволенні позову відмовлено повністю.

4. Суд виходив з того, що до Підприємства у цій справі підлягають застосуванню норми законодавства про товариства з обмеженою відповідальністю.

Рішення зборів учасників підприємства про встановлення порядку, строку та форми внесення додаткових внесків відсутнє, тому відсутні правові підстави вимагати в учасника - ОСОБА_1 сплати додаткового внеску.

Суд дійшов висновку, що враховуючи спеціальні законодавчі норми регулювання спірних правовідносин, зобов`язанню учасника внести додатковий внесок кореспондується право позивача, виключно в особі вищого органу - загальних зборів учасників, прийняти одне з рішень, визначених у частині десятій статті 18 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю", а не право стягувати такий внесок. Позивач не є кредитором, а учасник підприємства не є боржником у розумінні статті 530 ЦК України.

Оскільки у Підприємства відсутнє право на стягнення додаткового внеску з учасника підприємства - ОСОБА_1 , як наслідок, відповідач не міг порушити таке право позивача, тому суд відмовив у задоволенні позову.

5. Додатковим рішенням Господарського суду Черкаської області від 25.08.2022 заяву ОСОБА_1 про вирішення питання розподілу судових витрат (витрат на професійну правничу допомогу) задоволено частково. Стягнуто з Підприємства на користь ОСОБА_1 витрат на професійну правничу допомогу у розмірі 76 000,00 грн. У решті заяви - відмовлено.

6. Суд встановив обставини істотного перевищення витрат на професійну правничу допомогу в заявленій до стягнення сумі в попередньому (орієнтовному) розрахунку, тому частково задовольнив заяву.

7. 06.03.2023 Північний апеляційний господарський суд ухвалив постанову, в якій погодився з висновками суду першої інстанції та залишив оскаржувані судові рішення без змін.

8. 27.03.2023 Північний апеляційний господарський суд ухвалив додаткову постанову, якою заяву ОСОБА_1 про розподіл витрат професійної правничої допомоги у справі задовольнив частково. Стягнув з Підприємства на користь ОСОБА_1 14 000,00 грн витрат на професійну правничу допомогу в суді апеляційної інстанції. У задоволенні решти заяви відмовив.

9. Суд апеляційної інстанції виходив з того, що заявлений до стягнення розмір витрат на професійну правничу допомогу в сумі 28 000,00 грн, понесених у зв`язку з розглядом справи в суді апеляційної інстанції, є неспівмірним із складністю цієї справи та наданим адвокатом обсягом послуг. Витрачений адвокатом час на підготовку відзиву є неспівмірним зі складністю відповідної роботи та її обсягом, оскільки правова позиція сторін в суді апеляційної інстанції не змінювалася, адвокату відповідача не було потрібно вивчати додаткові джерела права, законодавство, що регулює спір у справі, фактично відзив містить узагальнену позицію відповідача по справі, яка наводилася ним ще в суді першої інстанції.

10. 05.04.2023 та 27.04.2023 Підприємство звернулося до Верховного Суду з касаційними скаргами, в яких просить рішення судів попередніх інстанцій скасувати та ухвалити нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити повністю, а у задоволенні заяв про вирішення питання розподілу судових витрат (витрат на професійну правничу допомогу) відмовити повністю.

11. 05.04.2023 уповноваженими працівниками Касаційного господарського суду 05.04.2023 складено акти № 29.1-25/178 (не виявилося вказаної у додатку касаційної скарги квитанції про сплату судового збору), № 29.1-25/179 (не виявилося вказаної у додатку касаційної скарги заяви про зупинення дії додаткового рішення).

12. Ухвалою Верховного Суду від 25.04.2023 касаційні скарги на рішення Господарського суду Черкаської області від 12.08.2022, додаткове рішення Господарського суду Черкаської області від 25.08.2022 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 06.03.2023 у справі № 925/200/22 залишено без руху на підставі пункту 5 частини другої, пункту 2 частини четвертої статті 290, частини другої статті 292 ГПК України.

13. 08.05.2023 до Верховного Суду надійшла заява про усунення недоліків касаційної скарги, до якої додано платіжну інструкцію № 3216 від 05.05.2023 про сплату судового збору та уточнену редакцію касаційної скарги.

14. Згідно з протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи (касаційної скарги, апеляційної скарги, заяви) між суддями від 19.05.2023 у зв`язку з відпусткою судді Кролевець О.А. для розгляду справи № 925/200/22 визначено склад суду: Кондратова І.Д. - головуючий, судді- Вронська Г.О., Кібенко О.Р.

15. На виконання вимог пункту 5 частини другої статті 290 ГПК України скаржник визначає підставами касаційного оскарження судових рішень пункти 1, 2, 3 та 4 частини другої статті 287 ГПК України.

16. В обґрунтування підстав касаційного оскарження судових рішень, передбачених пунктами 1, 3 частини другої зазначеної статті скаржник зазначає, що суди попередніх інстанцій неправильно застосували норми статті 18 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальності", яка не підлягає до застосування, в тому числі за аналогією.

Спірні правовідносини стосуються виконання зобов`язань, які виникли на підставі рішення загальних зборів від 18.09.2015, підлягають регулюванню нормами статей 173, 174, 176, 193 ГК України, статей 526, 530, 598, 599, 610 ЦК України.

Відсутній висновок Верховного Суду щодо застосування статті 18 зазначеного Закону в правовідносинах учасника з Підприємством стосовно зобов`язання внесення додаткових внесків.

Застосовуючи цю статтю за аналогією, суди не врахували статтю 8 ЦК України та висновки Верховного Суду, викладені у постановах Великої Палати Верховного Суду від 23.06.2020 у справі № 909/337/19, від 08.06.2022 у справі №2-591/11, постанові Верховного Суду від 04.02.2021 у справі № 910/4474/20, від 06.03.2018 у справі № 907/167/17, щодо застосування аналогії закону.

17. Також скаржник зазначає, що суди не застосували норми статті 108 ЦК України, статей 34-36 Закону України "Про підприємства в Україні" стосовно визначення організаційно-правової форми приватного підприємства.

Є необхідність відступити від висновків, викладених у постанові Верховного Суду від 29.06.2021 у справі № 916/2813/18 щодо застосування норм Закону України "Про господарські товариства", Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" безпосередньо до діяльності приватних підприємств, та вирішити можливість застосування аналогії закону до спірних правовідносин.

Відступити від висновків, викладених у постановах Великої Палати Верховного Суду від 29.06.2021 у справі № 916/2813/18 (провадження № 12-71гс20), від 11.06.2019 у справі № 917/1338/18 (провадження № 12-23гс19), Верховного Суду від 03.10.2018 у справі № 917/1887/17, від 31.10.2018 у справі № 905/2639/17, що характеристика юридичної особи як приватного підприємства - це характеристика того, на підставі якої власності його створено і за всіма характеристиками приватне підприємство є господарським товариством (пункт 2 частини другої статті 287 ГПК України).

18. Визначаючи підставою касаційного оскарження судових рішень пункт 4 частини другої статті 287 ГПК України, Підприємство посилається на порушення судами норм процесуального права, зокрема:

- пункту 5 частини першої статті 35, частину першу статті 38 ГПК України, оскільки в ухваленні рішення суду апеляційної інстанції брали участь судді, яким було заявлено відвід, що був безпідставно визнаний необґрунтованим. Скаржник також вважає, що судді зобов`язані були заявити самовідвід, а ця справа підлягає передачі для розгляду іншому суду (пункт 2 частини першої статті 310 ГПК України);

- суди не дослідили докази у справі, які подані скаржником на підтвердження наявності суми заборгованості, а саме рішення загальних зборів від 18.09.2015 та первинні документи щодо часткового виконання зобов`язання (пункт 1 частини третьої статті 310 ГПК України);

- статті 108, 109 ГПК України, оскільки суд апеляційної інстанції безпідставно відмовив у прийнятті до розгляду висновку науково-правової експертизи Інституту держави і права ім. В.М. Корецького НАН України щодо спірного питання, який, не є доказом, однак має значення для правильного вирішення справи (пункт 3 частини третьої статті 310 ГПК України).

19. Скаржник не погоджується з ухваленими додатковими рішеннями судів попередніх інстанцій щодо стягнутої суми судових витрат на професійну правничу допомогу за розгляд справи у судах першої та апеляційної інстанцій та визначає підставою касаційного оскарження судових рішень пункт 1 частини другої статті 287 ГПК України.

Підприємство вважає, що суди порушили норми статей 126, 129 ГПК України щодо здійснення перевірки фактичної оплати наданих послуг та визначення ринкової вартості години роботи адвоката, не застосували норми частин першої статей 509, 526, 527, 545 ЦК України, що регулюють питання прийому-передачі зобов`язання сторонами, та не врахували висновки Верховного Суду, викладені у постановах від 20.07.2021 у справі № 922/2604/20, від 19.02.2020 у справі № 755/9215/15-ц, від 07.11.2019 у справі № 905/1795/18 та від 08.04.2020 у справі № 922/2685/19 щодо розподілу судових витрат.

20. Відповідно до частини третьої статті 174 ГПК України, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 176 цього Кодексу.

21. З огляду на зміст касаційних скарг та доданих матеріалів, ураховуючи її відповідність вимогам параграфу 1 глави 2 Розділу IV ГПК України, Верховний Суд дійшов висновку, що підстави для залишення касаційних скарг без руху, повернення чи відмови у відкритті касаційного провадження відсутні, тому відкриває касаційне провадження у справі з підстав, передбачених пунктами 1, 2, 3 та 4 частини другої статті 287 ГПК України.

22. Також скаржник 26.04.2023 (разом з касаційною скаргою на додаткову постанову Північного апеляційного господарського суду від 27.03.2023) та 16.05.2023 подав до Верховного Суду клопотання про зупинення виконання додаткового рішення Господарського суду Черкаської області від 25.08.2022, постанови Північного апеляційного господарського суду від 06.03.2023 та додаткової постанови Північного апеляційного господарського суду від 27.03.2023 щодо стягнення витрат на професійну правничу допомогу до закінчення їх перегляду в касаційному порядку.

23. Суд касаційної інстанції розглянув клопотання та дійшов висновку, що підстави для їх задоволення відсутні з таких мотивів.

24. Частиною першою статті 332 ГПК України визначено, що суд касаційної інстанції за заявою учасника справи або за своєю ініціативою може зупинити виконання оскарженого рішення суду або зупинити його дію (якщо рішення не передбачає примусового виконання) до закінчення його перегляду в касаційному порядку.

25. Відповідно до абзацу 2 частини четвертої статті 294 ГПК України за наявності клопотання особи, яка подала касаційну скаргу, суд у разі необхідності вирішує питання про зупинення виконання рішення суду або зупинення його дії, якщо зупинити його виконання неможливо.

26. Законом не визначений перелік підстав, за наявності яких суд має право зупинити виконання оскарженого рішення суду або його дію. Свобода суддівського розсуду не є необмеженою, оскільки такі дії суд вчиняє після набрання рішенням законної сили, а однією з основних засад судочинства в Україні є обов`язковість судового рішення (пункт 9 частини першої статті 129 Конституції України). Тому зупинення виконання (дії) рішення суду допускається лише у виняткових випадках.

27. Заявник має обґрунтувати та довести, що не зупинення виконання рішення або його дії може мати незворотні наслідки.

28. Проста незгода з мотивами ухваленого рішення не є достатньою підставою для зупинення його виконання (дії), оскільки правильність застосування норм права суд касаційної інстанції перевіряє, переглядаючи судові рішення по суті, а не на стадії відкриття касаційного провадження.

29. Відповідно до сформованої судової практики суд при вирішенні питання про зупинення виконання (дії) рішення враховує такі обставини: ймовірності утруднення повторного розгляду справи або неможливість здійснення повороту виконання рішення внаслідок можливого скасування судового рішення, необхідність забезпечення збалансованості інтересів сторін, запобігання порушенню прав осіб, які брали участь у справі, а також осіб, які не брали такої участі, але рішенням суду вирішено питання про їх права, свободи чи обов`язки, негайне виконання може завдати значної шкоди (призвести до знищення майна, втрати репутації) або призвести до інших негативних наслідків, які не можна буде виправити. Таке питання вирішується за заявою учасника справи або за ініціативою суду з урахуванням конкретних обставин справи.

30. Зважаючи на те, що належного обґрунтування, яке б дійсно свідчило про необхідність зупинення виконання оскаржуваних судових рішень, скаржник не навів, доказів того, що відмова у задоволенні клопотання призведе до неможливості здійснення повороту виконання рішення суду або до інших негативних наслідків, які не можна буде виправити, заявник не надав, тому Верховний Суд відмовляє у задоволенні клопотання про зупинення виконання додаткового рішення Господарського суду Черкаської області від 25.08.2022, постанови Північного апеляційного господарського суду від 06.03.2023 та додаткової постанови Північного апеляційного господарського суду від 27.03.2023.

Керуючись нормами статей 234, 288, 290, 294, 332, частини четвертої статті 197, пунктами 1, 2, 3, 4 частини другої статті 287, частини третьої статті 301 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд

У Х В А Л И В:

1. Відкрити касаційне провадження у справі № 925/200/22 за касаційними скаргами Приватного підприємства "Агротрейд Групп" на рішення Господарського суду Черкаської області від 12.08.2022, додаткове рішення Господарського суду Черкаської області від 25.08.2022, постанову Північного апеляційного господарського суду від 06.03.2023 та додаткову постанову Північного апеляційного господарського суду від 27.03.2023.

2. Призначити до розгляду касаційні скарги Приватного підприємства "Агротрейд Групп" у справі № 925/200/22 на 11 липня 2023 року о 10:20 год у відкритому судовому засіданні у приміщенні Касаційного господарського суду за адресою: м. Київ, вул. О. Копиленка, 6, в залі судових засідань № 2 (кабінет № 209).

3. Відмовити Приватному підприємству "Агротрейд Групп" у задоволенні клопотання про зупинення виконання додаткового рішення Господарського суду Черкаської області від 25.08.2022, постанови Північного апеляційного господарського суду від 06.03.2023 та додаткової постанови Північного апеляційного господарського суду від 27.03.2023.

4. Явка учасників справи в судове засідання не є обов`язковою.

5. Встановити учасникам справи строк для подання відзиву на касаційні скарги з доказами надсилання копій відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи до 16 червня 2023 року.

6. Роз`яснити учасникам справи, що вони мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, в тому числі поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів та електронного підпису згідно з вимогами Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положень, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

7. Витребувати з Господарського суду Черкаської області або Північного апеляційного господарського суду матеріали справи № 925/200/22.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Головуючий І. Кондратова

Судді Г. Вронська

О. Кібенко

До уваги учасників судового процесу!

Суди продовжують працювати. Проте в умовах воєнного стану проведення відкритих судових засідань має певні особливості щодо належного повідомлення учасників процесу про час та місце судових засідань, явки до суду та забезпечення безпеки відвідувачів. Неявка сторін з невідомих причин може завадити своєчасному розгляду справи навіть за умови явки представників інших сторін.

Просимо дотримуватися процесуальних норм, виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу:

- максимально реалізувати право на участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду, передбачене статтею 197 Господарського процесуального кодексу України;

- за відсутності нагальної потреби в участі в судовому засіданні в приміщенні Касаційного господарського суду подати клопотання про розгляд справи без участі учасників справи, а за наявності такої потреби - повідомити про це суд.

Про свій вибір просимо завчасно повідомити суд поштою чи в електронному вигляді із застосуванням електронного цифрового підпису на електронну адресу суду () або використати для цього підсистему Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи "Електронний суд".

Звертаємо увагу на особливості розгляду справи в особливий період (на період дії правового режиму воєнного стану) та порядок дій учасників судового процесу під час сигналу "Повітряна тривога":

- після надходження сигналу "Повітряна тривога" розгляд справ, призначених до розгляду у відкритому судовому засіданні, не здійснюється. У судовому засіданні буде оголошуватися перерва;

- розгляд справ відбудеться через 30 хвилин після відбою тривоги у порядку черговості відповідно до переліку справ, призначених до розгляду у відкритому судовому засіданні. У разі, якщо повітряна тривога триватиме після 15:00 год, судові справи будуть зняті з розгляду. Про дату, час і місце наступного судового засідання учасники справи будуть повідомлені ухвалою;

- найближча до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду (вул. О. Копиленка, 6) захисна споруда, визначена Київською міською державною адміністрацією, для укриття населення під час сигналу "Повітряна тривога", розташована на: вул. Лейпцизька,2 (2-ий під`їзд). Захисними спорудами визначено також станції метро "Печерська" та "Арсенальна";

- до повідомлення про закінчення повітряної тривоги заборонено пропуск учасників судового процесу на територію Верховного Суду;

- якщо за об`єктивних обставин учасник справи не може прибути в судове засідання після відбою тривоги, рекомендовано подати клопотання про відкладення судового засідання з наведенням поважних причин або про проведення відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

Касаційний господарський суд