СХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 травня 2023 року м. Харків Справа № 905/810/22

Східний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів: головуючий суддя Плахов О.В., суддя Бородіна Л.І., суддя Мартюхіна Н.О.,

за участю секретаря судового засідання Голозубової О.І.,

за участю представників сторін:

від позивача ДАНИЛЯК Олена на підставі довіреності від 03.10.2022р. №451;

від відповідача ГАЛИЧЕВА Олександра на підставі довіреності від 24.01.2023р. №1,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Східного апеляційного господарського суду апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю Оператор газотранспортної системи України, м. Київ, (вх. №692 Д/2) на рішення господарського суду Донецької області від 14.03.2023р. у справі № 905/810/22 (суддя Сковородіна О.М., ухвалене в м.Харків, дата складення повного тексту 15.03.2023р.)

за позовом: Товариства з обмеженою відповідальністю Оператор газотранспортної системи України, м. Київ,

до відповідача: Публічного акціонерного товариства по газопостачанню та газифікації Маріупольгаз, м. Маріуполь, Донецька область,

про стягнення 27808797,61грн.

ВСТАНОВИВ:

07.10.2022р. Товариство з обмеженою відповідальністю Оператор газотранспортної системи України звернулось до господарського суду Донецької області з позовом до Публічного акціонерного товариства по газопостачанню та газифікації Маріупольгаз про стягнення заборгованості за договором транспортування природного газу від 26.12.2019р. №/08/640-19 в сумі 27808797,61грн., яка складається з 21344825,15грн. основного боргу, пені в сумі 2051450,95грн., інфляційних в сумі 3920779,84грн. та 3% річних в розмірі 491741,67грн.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилався на неналежне виконання відповідачем умов договору транспортування природного газу №/08/640-19 від 26.12.2019р., внаслідок чого утворилась заборгованість з оплати негативних щодобових небалансів за період з жовтня по грудень 2021року.

16.01.2023р. відповідачем подано до господарського суду Донецької області відзив на позовну заяву, в якому не заперечував щодо наявності заборгованості за договором транспортування природного газу №/08/640-19 від 26.12.2019р., разом з тим, просив суд зменшити розмір штрафних санкцій на 99% та відстрочити виконання рішення суду до закінчення воєнного стану в Україні, але щонайменше на рік з моменту ухвалення рішення.

Рішенням господарського суду Донецької області від 14.03.2023р. у справі №905/810/22 позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю Оператор газотранспортної системи України до Публічного акціонерного товариства по газопостачанню та газифікації Маріупольгаз про стягнення: 21344825,15грн. основного боргу задоволено, 491741,67грн. 3% річних - задоволено, 3920779,84грн. інфляційних втрат - задоволено, 2051450,95грн. пені задоволено частково в сумі 1025725,48грн.; стягнуто з Публічного акціонерного товариства по газопостачанню та газифікації Маріупольгаз на користь Товариства з обмеженою відповідальністю Оператор газотранспортної системи України основний борг в сумі 21344825,15грн., 3% річних в сумі 491741,67грн., інфляційні втрати в сумі 3920779,84грн., пеню в сумі 1025725,48грн., витрати на оплату судового збору в сумі 417131,96 грн.

Відповідні висновки місцевого господарського суду в частині задоволення позовних вимог про стягнення основного боргу в сумі 21344825,15грн. за договором транспортування природного газу №/08/640-19 від 26.12.2019р. мотивовані тим, що матеріали справи не містять доказів на підтвердження тих обставин, що відповідачем було сплачено в повному обсязі суму основної заборгованості з оплати негативних щодобових небалансів.

Господарським судом першої інстанції також було задоволено позовні вимоги в частині стягнення з відповідача на користь позивача 3% річних в сумі 491741,67грн. та інфляційних в розмірі 3920779,84грн., нарахованих у зв`язку із порушенням відповідачем виконання зобов`язань з оплати негативних щодобових небалансів, на підставі частини 3 статті 198 Господарського кодексу України та частини 2 статті 625 Цивільного кодексу України.

Розглянувши клопотання відповідача про зменшення розміру штрафних санкцій на 99%, суд також дійшов висновку про його часткове задоволення та зменшення розміру пені на 50% відсотків та стягнення 1025725,48грн. Поряд з цим, судом було відмовлено в задоволені клопотання відповідача про відстрочення виконання рішення суду, з огляду на те, що його заборгованість перед позивачем виникла до введення воєнного стану в Україні, та до того ж, заявником не було обґрунтовано та не надано доказів на підтвердження можливості реального виконання судового рішення після скасування воєнного стану в Україні або через рік після ухвалення рішення.

Товариство з обмеженою відповідальністю Оператор газотранспортної системи України з рішенням суду першої інстанції не погодилось та звернулось до Східного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить суд скасувати рішення господарського суду Донецької області від 14.03.2023р. у справі № 905/810/22 в частині відмови в задоволенні позовних вимог про стягнення 1025725,48грн. та прийняти нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги про стягнення пені в сумі 1025725,48грн.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги апелянт посилається на те, що місцевий господарський суд дійшов до передчасного висновку про наявність правових підстав для часткового задоволення клопотання відповідача про зменшення розміру пені на 50%, зокрема, з тих підстав, що з доданих до матеріалів справи розрахунків сум основного боргу та пені вбачається, що на момент подання позову розмір основної заборгованості відповідача становив 21344825,15грн., а розмір нарахованої позивачем пені становить 2051450,95грн.

Таким чином, у відсотковому співвідношенні від розміру основної суми заборгованості та пені вбачається, що розмір пені становить лише 9,61 % від суми основної заборгованості, тобто нараховані позивачем штрафні санкції є співмірними (адекватними) з розміром основного боргу та не перевищують його, у зв`язку з чим правові підстави для застосування ст.551 ЦК України та ст.233 ГК України відсутні.

Апелянт наголошує, що як на підставу для зменшення розміру штрафних санкцій, суд посилається на фактичне зупинення роботи підприємства відповідача, втрату відповідачем можливості забезпечувати здійснення господарської діяльності за місцем знаходження адміністративних та виробничих потужностей підприємства, а також наявність у відповідача дебіторської заборгованості, стягнення якої не виявляється можливим.

Однак, зазначивши про вказані обставини, судом першої інстанції не було надано належної оцінки реальності тяжкого фінансового стану відповідача, оскільки реальний майновий стан та платоспроможність боржника має оцінюватися в сукупності з іншими доказами, зокрема, але не виключно, інформацією про всі розрахунки боржника: доказами відсутності руху коштів по банківських рахунках божника: доказами про відсутність майна або його недостатності для погашення вимог кредиторів: доказами того, що задоволення вимог позивача призведе до неможливості виконання грошових зобов`язань відповідача в повному обсязі перед іншими кредиторами і довести ці обставини відповідач має належними доказами: наявність рішень судів про стягнення заборгованостей, наказів на примусове виконання судових рішень, постанов про відкриття виконавчих проваджень тощо.

На думку апелянта, надані відповідачем разом із відзивом на позовну заяву докази жодним чином не підтверджують існування насправді тяжкого фінансового стану на час прийняття оскаржуваного судового рішення.

Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 17.04.2023р. відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю Оператор газотранспортної системи України на рішення господарського суду Донецької області від 14.03.2023р. у справі № 905/810/22; встановлено сторонам у справі строк для подання відзиву на апеляційну скаргу - протягом 15 днів (з урахуванням вимог ст.263 Господарського процесуального кодексу України) з дня вручення даної ухвали; встановлено сторонам у справі строк для подання заяв і клопотань - протягом 15 днів з дня вручення даної ухвали; призначено справу до розгляду на "18" травня 2023 р. об 11:30годині.

02.05.2023р. відповідачем подано до апеляційного господарського суду відзив а апеляційну скаргу (вх.№4920), в якому просить суд відмовити в задоволенні апеляційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю Оператор газотранспортної системи України, рішення господарського суду Донецької області від 14.03.2023р. у справі № 905/810/22 залишити без змін.

У судовому засіданні Східного апеляційного господарського суду 18.05.2023р. представник апелянта підтримав вимоги апеляційної скарги, просив її задовольнити, скасувати рішення господарського суду Донецької області від 14.03.2023р. у справі № 905/810/22 в частині відмови в задоволенні позовних вимог про стягнення 1025725,48грн. та прийняти нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги про стягнення пені в сумі 1025725,48грн.

Представник відповідача заперечив проти вимог апеляційної скарги, просив відмовити в її задоволенні, рішення господарського суду Донецької області від 14.03.2023р. у справі № 905/810/22 залишити без змін.

Враховуючи, що представники сторін з`явились в судове засідання та надали пояснення в обґрунтування своїх вимог та заперечень, колегія суддів вважає за можливе розглянути справу за наявними у ній матеріалами, в даному судовому засіданні.

Дослідивши матеріали справи, викладені в апеляційній скарзі доводи апелянта, перевіривши правильність застосування господарським судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, а також повноту встановлення обставин справи та відповідність їх наданим доказам, відповідно до статті 269 Господарського процесуального кодексу України, колегія суддів Східного апеляційного господарського суду зазначає наступне.

Як встановлено місцевим господарським судом та підтверджується матеріалами справи, 26.12.2019р. між Товариством з обмеженою відповідальністю Оператор газотранспортної системи України (надалі оператор) та Публічним акціонерним товариством по газопостачанню та газифікації Маріупольгаз (надалі замовник) було укладено договір №/08/640-19 транспортування природного газу (надалі договір т.1 а.с.41-53).

Згідно з умовами пункту 2.1 договору, оператор надає замовнику послугу транспортування природного газу (далі послуга) на умовах, визначених у цьому договорі, а замовник сплачує оператору встановлені в цьому договорі вартість такої послуги та плат (за їх наявності), які виникають при його виконанні.

За змістом пункту 2.2 договору, послуги надаються на умовах, визначених у Кодексі, з урахуванням особливостей, передбачених цим договором. Замовник погоджується з тим, що обов`язковою умовою надання послуги є доступ замовника до інформаційної платформи на підставі Правил надання доступу до інформаційної платформи, розміщених на веб-сайті оператора. Підписанням цього Договору замовник підтверджує, що він ознайомлений із Правилами надання доступу до інформаційної платформи, розміщеними на веб-сайті оператора, та надає згоду на їх застосування та дотримання. Замовник усвідомлює, що порушення ним зазначених Правил позбавляє його права пред`являти претензії до оператора з приводу якості послуги та покладає на нього зобов`язання із відшкодування оператору шкоди або збитків, завданих такими діями або бездіяльністю замовника.

Обсяг послуги, що надається за цим договором, визначається підписанням додатка 1 до цього договору (розподіл потужності) та/або додатка 2 (розподіл потужності з обмеженнями), крім надання доступу до потужності на період однієї газової доби (пункт 2.3 договору).

Приймання-передача газу, документальне оформлення та подання звітності оператору здійснюються відповідно до вимог Кодексу (пункт 2.4 договору).

Замовник має виконувати вимоги, визначені в Кодексі, подавати газ у точках входу та/або приймати газ у точках виходу в обсягах, встановлених цим договором, протягом погоджених термінів, а також оплачувати послуги на умовах, зазначених у договорі (пункт 2.5 договору).

Оператор має виконувати вимоги, визначені в Кодексі, приймати газ у точках входу та/або передавати газ у точках виходу в обсягах, встановлених цим Договором, протягом погоджених термінів (пункт 2.6 договору).

Додаток 1 є невід`ємною частиною цього договору у випадку, коли замовнику надається право використання гарантованої та/або переривчастої потужності, крім випадку замовлення потужності на добу наперед. Додаток 2 є невід`ємною частиною цього договору у випадку, коли замовнику надається право використання потужності з обмеженнями, крім випадку замовлення потужності на добу наперед. Додаток 3 є невід`ємною частиною цього договору у випадку, коли замовником є оператор газорозподільної системи, прямий споживач, газодобувне підприємство або виробник біогазу (п. 2.7 договору).

Відповідно до пункту 2.8 договору, взаємовідносини між замовником та оператором при забезпеченні (замовленні, наданні, супроводженні) послуг транспортування за цим договором здійснюються сторонами через інформаційну платформу оператора відповідно до вимог Кодексу. Замовник набуває права доступу до інформаційної платформи з моменту підписання цього договору, а його уповноважені особи з моменту їх авторизації, що оформлюється наданим замовником повідомленням на створення облікового запису уповноважених осіб користувача платформи за формою, визначеною Кодексом. Після набуття права доступу до інформаційної платформи замовник зобов`язується дотримуватися порядку взаємодії з інформаційною платформою, визначеного Кодексом.

За змістом пункту 4.1 договору, замовник взяв на себе зобов`язання, зокрема:

своєчасно та в повному обсязі оплачувати вартість наданих йому послуг;

надати оператору фінансове забезпечення в порядку, встановленому в Кодексі та цьому договорі;

дотримуватися обмежень, встановлених цим Договором і Кодексом;

вчасно збалансовувати своє портфоліо балансування;

не перевищувати замовлені потужності, визначені в цьому договорі;

повідомляти оператора про зміну умов, які стали підставою для укладення цього договору;

забезпечити можливість цілодобового зв`язку оператора з представниками замовника, зазначеними в цьому договорі;

здійснити своєчасну та повну оплату додаткової плати оператору у разі перевищення розміру замовленої потужності та/або плати за зміну умов (обмежень) користування потужністю з обмеженнями, та/або недотримання параметрів якості природного газу, який передається ним у газотранспортну систему, у порядку, визначеному цим договором і Кодексом;

реєструвати в Реєстрі споживачів постачальника на інформаційній платформі оператора споживачів, стосовно яких він є діючим постачальником;

здійснити своєчасну та повну оплату за перевищення розміру договірної потужності, додаткову плату за зміну умов (обмежень) використання потужності з обмеженнями, плату за добовий небаланс, плату за нейтральність балансування, додаткову плату в разі недотримання параметрів ФХП газу та плату за несанкціонований відбір природного газу з газотранспортної системи в порядку, визначеному Кодексом та цим договором;

здійснити в термін до 5 робочих днів з дня виставлення рахунка оплату вартості добових небалансів, якщо загальна вартість щодобових негативних небалансів протягом звітного газового місяця перевищує загальну вартість щодобових позитивних небалансів замовника протягом звітного газового місяця.

Пунктом 5.1 договору сторони визначили, що порядок комерційного обліку природного газу (у тому числі приладового) та перевірки комерційних вузлів обліку, а також порядок приймання-передачі природного газу в точках входу/виходу до/з газотранспортної системи та визначення й перевірки параметрів якості в цих точках здійснюються сторонами відповідно до вимог Кодексу та з урахуванням цього договору.

Відповідно до умов пункту 6.3 договору, надання номінацій (реномінацій) для отримання транспортування здійснюється в порядку, встановленому Кодексом ГТС. Форми номінацій і реномінацій оприлюднюються оператором на його офіційному веб-сайті.

За змістом пункту 7.1 договору, вартість послуг розраховується наступним чином:

розподіл потужності за тарифами, які встановлюються Регулятором;

транспортування за тарифами, які встановлюються Регулятором;

балансування за фактичною вартістю, яка визначається відповідно до порядку, встановленого Кодексом.

Оператор розміщує інформацію про чинні тарифи та базову ціну газу на своєму веб-сайті www.tsoua.com (пункт 7.2 договору).

В пункті 9.1 договору, сторони погодили, що в разі виникнення у замовника добового небалансу оператор здійснює купівлю/продаж природного газу замовника в обсягах добового небалансу.

У разі виникнення у замовника негативного добового небалансу оператор здійснює продаж замовнику, а замовник купівлю в оператора природного газу в обсягах негативного добового небалансу за ціною, яка встановлюється розділом XIV Кодексу. У разі виникнення в замовника позитивного добового небалансу оператор здійснює купівлю в замовника, а замовник продаж природного газу оператору в обсягах позитивного добового небалансу за ціною, яка встановлюється розділом XIV Кодексу (пункт 9.2 договору).

У випадку, якщо загальна вартість щодобових негативних небалансів протягом звітного газового місяця перевищує загальну вартість щодобових позитивних небалансів протягом звітного газового місяця, оператор до 14 числа газового місяця, наступного за звітним, надсилає замовнику рахунок на оплату за добовий небаланс (розмір визначається як різниця між загальною вартістю щодобових негативних небалансів протягом звітного газового місяця та загальною вартістю щодобових позитивних небалансів протягом звітного газового місяця). Замовник має оплатити рахунок на оплату за добовий небаланс у термін до 5 робочих днів, крім вартості послуг, визначених абзацом другим цього пункту (абзац 1 пункту 9.3 договору).

Оплата вартості щодобових небалансів оператором газорозподільної системи за рахунок виділених субвенцій з державного бюджету на покриття пільг, субсидій та компенсацій побутовим споживачам проводиться в строки та за процедурою, передбаченою чинним законодавством, у сумі, що не перевищує вартості послуг розподілу фактично спожитого природного газу зазначеними споживачами за розрахунковий період (абзац 2 пункту 9.3 договору).

Розбіжності щодо вартості добових небалансів підлягають урегулюванню відповідно до умов цього договору або в суді. До прийняття рішення суду вартість добових небалансів, яку замовник зобов`язаний сплатити в строк, визначений пунктом 9.3 договору, визначається за даними оператора (пункт 9.6 договору).

В п. 3.2 договору, окрім іншого, встановлено, що оператор має право стягувати з замовника додаткову плату у разі перевищення розміру договірної потужності.

За змістом п. 8.3 договору, розрахунок вартості плати за перевищення потужності у відповідному розрахунковому місці, здійснюється за результатами остаточної алокації відборів та подач замовника за формулою, наведеною в пункті 8.3 договору.

Замовник зобов`язаний здійснити оплату вартості перевищення договірної потужності у строк до двадцятого числа місяця, наступного за газовим місяцем.

Послуги, які надаються за цим договором, за винятком послуг балансування, оформлюються оператором і замовником актами наданих послуг (пункт 11.1 договору).

Замовник протягом двох днів з дати одержання акта наданих послуг зобов`язується повернути оператору один примірник оригіналу акта наданих послуг, підписаного уповноваженим представником та скріпленого печаткою замовника, або надати мотивовану відмову від підписання акта наданих послуг. У випадку відмови від підписання акта наданих послуг розбіжності підлягають урегулюванню відповідно до умов цього договору або в судовому порядку. До прийняття рішення судом вартість послуг визначається за даними оператора (пункт 11.3 договору).

Згідно з п. 11.4 договору, врегулювання щодобових небалансів оформлюються одностороннім актом за підписом оператора на весь обсяг щодобових небалансів. В акті зазначаються щодобові обсяги небалансів, а також ціни, за якими оператор урегулював щодобові небаланси (у розрізі кожної доби).

Оператор і замовник зобов`язуються здійснювати звірку розрахунків щокварталу до двадцять п`ятого числа місяця, наступного за кварталом. Звірка розрахунків оформлюється сторонами актом звірки (пункт 11.5 договору).

У разі порушення замовником строків оплати, передбачених цим договором, замовник сплачує пеню в розмірі подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла в період, за який сплачується пеня, від суми простроченого платежу за кожен день прострочення платежу (пункт 13.5 договору).

Цей договір набуває чинності з дня його укладення, поширює дію на відносини, що склалися між сторонами з 01.01.2020 та діє до 31.12.2020. Цей договір вважається продовженим на кожний наступний календарний рік, якщо не менше ніж за місяць до закінчення строку дії цього договору жодною із сторін не буде заявлено про припинення його дії або перегляд його умов (пункт 17.1 договору).

Як зазначав в позовній заяві позивач, на виконання пункту 11.4 договору, ним було оформлено відповідні акти врегулювання щодобових небалансів, а саме: акт № 10-2021-/08/640-19 від 31.10.2021р. за газовий місяць жовтень 2021 року на суму 20 966 421,60 грн.; акт № 11-2021-/08/640-19 від 30.11.2021 за газовий місяць листопад 2021 року на суму 409448,21грн.; акт № 12-2021-/08/640-19 від 31.12.2021 за газовий місяць грудень 2021 року на загальну суму 112027,42грн. (т.1 а.с.89-91).

Керуючись пунктами 2.8 та 9.3 договору позивачем було направлено відповідачу через інформаційну платформу рахунки на оплату щодобових небалансів: рахунок № 10-2021-/08/640-19 від 31.10.2021р. на суму 20966421,60грн.; рахунок № 11-2021-/08/640-19 від 30.11.2021р. на суму 409448,21грн.; рахунок № 12-2021-/08/640-19 від 31.12.2021р. на суму 112027,42грн. (т.1 а.с.92-94).

Відправлення актів врегулювання щодобових небалансів та рахунків на оплату підтверджується «Реєстром файлів відправлених з Інформаційної платформи», відповідно до якого Оператором направлено ПАТ «МАРІУПОЛЬГАЗ»: 12.11.2021р. акт та рахунок за жовтень 2021 року; 13.12.2021р. акт та рахунок за листопад 2021 року; 13.01.2022р. акт та рахунок за грудень 2021 року (т.1 а.с.95).

Відповідно до пункту 9.3 договору замовник має оплатити рахунок на оплату за щодобовий небаланс у термін до 5 робочих днів.

Проте, в порушення умов пункту 9.3 договору, яким визначено що замовник має оплатити рахунок на оплату за щодобовий небаланс у термін до 5 робочих днів, відповідачем не було виконано свої зобов`язання та не здійснено оплату за щодобові негативні небаланси жовтня, листопада та грудня 2021 року.

Таким чином, у відповідача сформувалася заборгованість з оплати негативних щодобових небалансів перед позивачем на суму 21487897,23грн.

В подальшому, відповідачем було здійснено часткове погашення заборгованості на суму 143072,08 грн., в тому числі: у зв`язку із припиненням зобов`язань зарахуванням зустрічних однорідних вимог на підставі листа від 24.11.2021р. на суму 107801,68грн.; оплатою за добовий небаланс за жовтень 2021 року згідно рахунку №10-2021-/640-19 на суму 35270,40грн. (т.1 а.с.207-208).

07.10.2022р. Товариство з обмеженою відповідальністю Оператор газотранспортної системи України звернулось до господарського суду Донецької області з позовом до Публічного акціонерного товариства по газопостачанню та газифікації Маріупольгаз про стягнення заборгованості за договором транспортування природного газу від 26.12.2019р. №/08/640-19 в сумі 27808797,61грн., яка складається з 21344825,15грн. основного боргу, пені в сумі 2051450,95грн., інфляційних в сумі 3920779,84грн. та 3% річних в розмірі 491741,67грн. (т.1 а.с.1-224).

Рішенням господарського суду Донецької області від 14.03.2023р. у даній справі позов задоволено частково, з підстав викладених вище (т.1 а.с.200-205).

Дослідивши матеріали справи, правильність їх юридичної оцінки та застосування місцевим господарським судом норм законодавства, апеляційний господарський суд дійшов висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Предметом спору в даній справі є матеріально-правова вимога ТОВ "Оператор газотранспортної системи України" про стягнення основної заборгованості за договором транспортування природного газу від 26.12.2019р. №/08/640-19, пені, інфляційних втрат та 3% річних.

Як вбачається з матеріалів апеляційної скарги, ТОВ "Оператор газотранспортної системи України" оскаржує рішення господарського суду Донецької області від 14.03.2023р. у справі №905/810/22 в частині відмови в задоволенні позову щодо стягнення 1025725,47грн. пені у зв`язку із зменшенням судом її розміру на 50%.

Статтею 269 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Правовідносини між сторонами у даній справі, які виникли на підставі договору транспортування природного газу, які регулюються Законом України «Про ринок природного газу» та Кодексом газотранспортної системи.

Статтею 32 Закону України «Про ринок природного газу» (надалі - Закон) передбачено, що транспортування природного газу здійснюється на підставі та умовах договору транспортування природного газу в порядку, передбаченому кодексом газотранспортної системи та іншими нормативно-правовими актами. За змістом частини 1 глави 3 Розділ І Кодексу ГТС (в редакції, чинній на період виникнення спірних відносин) Оператор газотранспортної системи на підставі договору транспортування природного газу та згідно з умовами, визначеними в цьому Кодексі, надає суб`єктам ринку природного газу, зокрема послуги транспортування природного газу газотранспортною системою в межах договірних потужностей та підтверджених номінацій.

Згідно частини 5 статті 19 Закону оператор газотранспортної системи, оператор газорозподільної системи, оператор газосховища, оператор установки LNG зобов`язані надавати один одному інформацію, необхідну для забезпечення безпечного та економного руху природного газу між об`єктами газової інфраструктури, операторами яких вони є, на підставі нормативно-правових актів, визначених цим Законом, або відповідних договорів

За договором транспортування природного газу оператор газотранспортної системи зобов`язується забезпечити замовнику послуги транспортування природного газу на період та умовах, визначених у договорі транспортування природного газу, а замовник зобов`язується сплатити оператору газотранспортної системи встановлену в договорі вартість послуг транспортування природного газу.

З метою виконання функцій, передбачених частиною першою статті 20 цього Закону, оператор газотранспортної системи зобов`язаний здійснювати зокрема балансування та функції оперативно-диспетчерського управління газотранспортною системою в економний, прозорий та недискримінаційний спосіб; вживати інших заходів, необхідних для безпечної та стабільної роботи газотранспортної системи, що передбачені цим Законом або не суперечать законодавству (пункт. 4,10 ч.2 ст.22 Закону).

У Кодексі визначено поняття балансування системи - діяльність, яка здійснюється оператором газотранспортної системи в рамках надання послуг транспортування, що полягає у врівноваженні попиту та пропозиції природного газу у газотранспортній системі, що охоплює фізичне балансування та комерційне балансування, та послуги балансування - послуга, що надається оператору газотранспортної системи іншим суб`єктом господарювання на підставі відповідного договору для врегулювання короткострокових коливань попиту та пропозицій на природний газ, що не є короткостроковим стандартизованим продуктом.

Розмір плати за небаланси замовників визначається виходячи із обґрунтованих та реальних витрат оператора газотранспортної системи, пов`язаних із здійсненням балансування.

Позивач, звертаючи із позовними вимогами зазначив, що він надав відповідачу послуги балансування, в зв`язку із тим, що у останнього виник негативний щомісячний небаланс, який не був врегульований у встановлений строк.

Небалансом, у розумінні Кодексу, є різниця між обсягами природного газу, поданими замовником послуг транспортування для транспортування на точці входу, та відібраними замовником послуг транспортування з газотранспортної системи на точці виходу, що визначається відповідно до алокації.

Замовником послуг транспортування, у розумінні Кодексу, є юридична особа або фізична особа - підприємець, яка на підставі договору транспортування, укладеного з оператором газотранспортної системи, замовляє одну чи декілька складових послуг транспортування природного газу. При цьому, виходячи з відносин та функцій, які виконують сторони договору, відповідач є оператором газорозподільної системи.

Відповідно до п.4 ч.2 глави 7 розділу ІІІ приймання-передача природного газу між оператором газотранспортної системи та оператором газорозподільної системи відбувається в точках комерційного обліку газу на газорозподільних станціях і оформлюється актами приймання-передачі, що підписуються представниками цих сторін не пізніше 5-го числа місяця, наступного за звітним

Пунктом 1 глави 1 розділу VIII Кодексу ГТС встановлено, що одержання доступу до потужності, надання послуг із транспортування, у тому числі вчинення дій з врегулювання добового небалансу, є складовими послуги транспортування природного газу та здійснюються виключно на підставі договору транспортування.

Договір транспортування є документом, який регулює правовідносини між оператором газотранспортної системи і окремим замовником послуг транспортування.

З моменту укладення договору транспортування замовник послуг транспортування також одержує право доступу до віртуальної торгової точки.

Замовник послуг транспортування зобов`язаний подавати та відбирати до/з газотранспортної системи природний газ в обсягах, які виникають на підставі умов укладених договорів постачання природного газу, договору транспортування природного газу, технічної угоди та підтверджених номінацій, а також своєчасно врегульовувати свої небаланси (п.1,2 Розділу Кодексу ГТС).

Замовники послуг транспортування відповідають за збалансованість своїх портфоліо балансування протягом періоду балансування для мінімізації потреб оператора газотранспортної системи у вчиненні дій із врегулювання небалансів, передбачених цим Кодексом. Періодом балансування є газова доба (D) ( п.1, глави 1 розділу XIV Кодексу ГТС).

При розрахунку небалансу замовників послуг транспортування оператор газотранспортної системи враховує всі обсяги природного газу у розрізі кожного замовника послуг транспортування, переданого до газотранспортної системи та відібраного з газотранспортної системи ( п.2, глави 1 розділу XIV Кодексу ГТС)

Перевищення обсягів відібраного природного газу з газотранспортної системи над обсягами переданого природного газу є негативним небалансом, а перевищення обсягів переданого природного газу над обсягами відібраного природного газу - позитивним небалансом.

Оператор газотранспортної системи надсилає замовнику послуг транспортування відомості для визначення статусу небалансу замовника послуг транспортування. Відомості про статус небалансу надаються замовнику послуг транспортування за допомогою інформаційної системи. ( п . 3, 4, глави 1 розділу XIV Кодексу ГТС).

Оператор газотранспортної системи здійснює балансуючі дії для:

підтримання тиску в газотранспортній системі з метою виконання вимог цілісності газотранспортної системи та вимог щодо експлуатації газотранспортної системи;

досягнення певної кількості природного газу у газотранспортній системі на кінець доби, що може відрізнятися від кількості, що очікується відповідно до передбачених подач та відборів для такої газової доби, але яка буде сумісна з економічною, ефективною та безпечною експлуатацією газотранспортної системи.

Оператор газотранспортної системи розраховує обсяг добового небалансу для кожного портфоліо балансування замовників послуг транспортування природного газу за кожну газову добу як різницю між алокаціями подач природного газу до газотранспортної системи та алокаціями відбору з газотранспортної системи (з урахуванням підтверджених торгових сповіщень).

Суб`єкти ринку природного газу, уклавши з оператором газотранспортної системи договір транспортування природного газу та визначивши згідно додатку 1 до Кодексу ГТС, який є невід`ємною частиною такого договору, уповноважених осіб, які будуть мати право доступу до інформаційної платформи від імені такого суб`єкту ринку природного газу (користувача платформи), - вчинили правочин, який є підставою для виникнення відповідних цивільних прав та обов`язків у сфері транспортування природного газу за наслідком вчинення такими уповноваженими особами користувача платформи дій, спрямованих на замовлення, надання та супроводження послуг транспортування природного газу, в тому числі в умовах добового балансування газотранспортної системи, а також інших дій передбачених Кодексом ГТС.

Пунктом 2 глави 3 розділу XII Кодексу ГТС передбачено, що оператор газорозподільної системи, суміжне газовидобувне підприємство, газовидобувне підприємство, підключене безпосередньо до газорозподільної системи, оператор газосховищ, оператор установки LNG та прямий споживач надають оператору газотранспортної системи інформацію про подачі та відбори/споживання, що вимірюються протягом доби, не пізніше ніж за одну годину до закінчення строку надання такої інформації оператором газотранспортної системи замовникам послуг транспортування природного газу згідно з пунктом 1 цієї глави. При цьому інформація про добові обсяги подач та відборів/споживання, що вимірюються протягом доби, надається оператору газотранспортної системи не пізніше ніж о 08:00 UTC (10:00 за київським часом) годині для зимового періоду або о 07:00 UTC (10:00 за київським часом) годині для літнього періоду після закінчення газової доби (D). Така інформація повинна надаватись в електронному вигляді через інформаційну платформу за встановленою оператором газотранспортної системи формою, погодженою Регулятором.

Слід зазначити, що така інформація надається саме оператором газорозподільної системи, на виконання покладеного на нього обов`язку, як наслідок, у такому випадку він є відповідальним за своєчасність, достовірність, повноту, об`єктивність та обсяг таких фактичних даних (п. 4 глави 1 розділу XII Кодексу ГТС).

Розроблені алгоритми, закладені до інформаційної платформи для здійснення алокації та розрахунку небалансу, перевірені та підтверджені Регулятором (підтверджується Актом перевірки від 19.04.2019 №161 розміщеному на сайті НКРЕКП за посиланням https://www.nerc.gov.ua/index.php7icN10280). Відповідно це свідчить про коректність та достовірність розрахунків на інформаційній платформі, на підставі яких оператор ГТС складає односторонній акт врегулювання щодобових небалансів.

Відповідно до п. 3 глави 6 розділу XII Кодексу ГТС якщо обсяг природного газу, переданий до газорозподільної системи (дані актів приймання-передачі природного газу) (з урахуванням обсягів подачі природного газу газовидобувним підприємством, приєднаним до мереж газорозподільної системи (за наявності) (дані за звітами про власний видобуток, транспортування та передачу ЛТ «Укргазвидобування» або дані форми 5), та перетоку природного газу в суміжну газорозподільну систему (за наявності), перевищує сумарний обсяг природного газу, що був відібраний споживачами згідно з інформацією про відбори з газорозподільної системи (дані форм 2,3, завантажені Відповідачем до інформаційної платформи), то вся різниця є відбором відповідного оператора газорозподільної системи.

Вказана різниця складається з обсягів природного газу, які визначаються згідно з п. 4 глави 6 розділу III Кодексу газорозподільних систем, затвердженого постановою НКРЕКП № 2494 від 30.09.2015, об`єм (обсяг) фактичних втрат та виробничо-технологічних витрат природного газу за підсумками місяця та календарного року визначається Оператором ГРМ відповідно до глави 1 розділу XII цього Кодексу та розраховується як різниця між об`ємом (обсягом) надходження природного газу, до ГРМ у відповідний період і об`ємом (обсягом) природного газу який розподілений між підключеними до/через ГРМ споживачами та переданий в суміжні ГРМ протягом зазначеного періоду.

Згідно з п. 2 глави 6 розділу XIV Кодексу ГТС у випадку якщо сума подач природного газу замовника послуг транспортування природного газу за газову добу не дорівнює сумі відборів природного газу замовника послуг транспортування природного газу за цю газову добу, вважається, що у замовника послуг транспортування природного газу є добовий небаланс і до нього застосовується плата за добовий небаланс.

Небаланс - різниця між обсягами природного газу, поданими замовником послуг транспортування для транспортування на точці входу, та відібраними замовником послуг транспортування з газотранспортної системи на точці виходу, що визначається відповідно до алокації (п. 5 глави 1 розділу І Кодексу ГТС).

Перевищення обсягів відібраного природного газу з газотранспортної системи над обсягами переданого природного газу є негативним небалансом.

Обсяги небалансу визначаються за процедурою алокації, чим є обсяг природного газу, віднесений оператором газотранспортної системи в точках входу/виходу до/з газотранспортної системи по замовниках послуг транспортування (у тому числі в розрізі їх контрагентів (споживачів)) з метою визначення за певний період обсягів небалансу таких замовників (п. 5 глави 1 розділу І Кодексу ГТС).

Плата за добовий небаланс - це сума коштів, яку замовник послуг транспортування сплачує або отримує відповідно до розміру добового небалансу (п. 5 глави 1 розділу І Кодексу ГТС).

Таким чином, факт наявності небалансу є правовою підставою для застосування до Оператора газорозподільної системи плати за добовий небаланс.

Згідно з п. 1 глави 1 розділу XIV Кодексу ГТС замовники послуг транспортування відповідають за збалансованість своїх портфоліо балансування протягом періоду балансування для мінімізації потреб оператора газотранспортної системи у вчиненні дій із врегулювання небалансів, передбачених цим Кодексом.

Пунктом 6 глави 6 розділу XIV Кодексу ГТС передбачено, що якщо добовий небаланс замовника послуг транспортування природного газу за газову добу є негативним, то вважається, що замовник послуг транспортування природного газу на підставі попередньої згоди, наданої на умовах договору на транспортування природного газу, придбав природний газ в оператора газотранспортної системи в обсязі добового небалансу та повинен сплатити оператору газотранспортної системи плату за добовий небаланс.

Отже, у випадку наявності у Оператора газорозподільної системи щодобових негативних небалансів, до нього застосовується плата за добовий небаланс та у нього виникає цивільний обов`язок з оплати таких щодобових небалансів.

Як було зазначено вище, пунктом 11.4 договору сторони погодили, що врегулювання щодобових небалансів оформлюються одностороннім актом за підписом оператором на весь обсяг щодобових небалансів. В акті зазначаються щодобові обсяги небалансів, а також ціни, за якими оператор урегулював щодобові небаланси (у розрізі кожної доби).

На виконання пункту 11.4 договору, позивачем було оформлено відповідні акти врегулювання щодобових небалансів, а саме: акт № 10-2021-/08/640-19 від 31.10.2021р. за газовий місяць жовтень 2021року на суму 20966421,60грн.; акт №11-2021-/08/640-19 від 30.11.2021р. за газовий місяць листопад 2021року на суму 409448,21грн.; акт № 12-2021-/08/640-19 від 31.12.2021р. за газовий місяць грудень 2021 року на загальну суму 112027,42грн. (т.1 а.с.89-91).

Керуючись пунктами 2.8 та 9.3 договору позивачем було направлено відповідачу через інформаційну платформу рахунки на оплату щодобових небалансів: рахунок №10-2021-/08/640-19 від 31.10.2021р. на суму 20966421,60грн.; рахунок №11-2021-/08/640-19 від 30.11.2021р. на суму 409448,21грн.; рахунок №12-2021-/08/640-19 від 31.12.2021р. на суму 112027,42грн. (т.1 а.с.92-94).

Відправлення актів врегулювання щодобових небалансів та рахунків на оплату підтверджується «Реєстром файлів відправлених з Інформаційної платформи», відповідно до якого Оператором направлено ПАТ «МАРІУПОЛЬГАЗ»: 12.11.2021р. акт та рахунок за жовтень 2021 року; 13.12.2021р. акт та рахунок за листопад 2021 року; 13.01.2022р. акт та рахунок за грудень 2021 року (т.1 а.с.95).

Відповідно до пункту 9.3 договору замовник має оплатити рахунок на оплату за щодобовий небаланс у термін до 5 робочих днів.

Проте, в порушення умов пункту 9.3 договору, яким визначено, що замовник має оплатити рахунок на оплату за щодобовий небаланс у термін до 5 робочих днів, відповідачем не було виконано свої зобов`язання та не здійснено оплату за щодобові негативні небаланси жовтня, листопада та грудня 2021 року.

Таким чином, у відповідача сформувалася заборгованість з оплати негативних щодобових небалансів перед позивачем на суму 21487897,23грн.

В подальшому, відповідачем було здійснено часткове погашення заборгованості на суму 143072,08грн., в тому числі: у зв`язку із припиненням зобов`язань зарахуванням зустрічних однорідних вимог на підставі листа від 24.11.2021р. на суму 107801,68грн.; оплатою за добовий небаланс за жовтень 2021 року згідно рахунку №10-2021-/640-19 на суму 35270,40грн. (т.1 а.с.207-208).

Проте, відповідачем у встановлений пунктом 9.3 договору строк не було сплачено в повному обсязі суму основної заборгованості з оплати негативних щодобових небалансів, що і стало підставою для задоволення позовних вимог в частині стягнення з відповідача на користь позивача 21344 825,15грн.

За положеннями статті 610 Цивільного кодексу України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом (частина перша статті 612 Цивільного кодексу України).

Відповідно до статті 611 Цивільного кодексу України в разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом.

Частинами першою, третьою статті 549 Цивільного кодексу України визначено, що неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

Штрафними санкціями, відповідно до частини першої статті 230 Господарського кодексу України, визнаються господарські санкції у вигляді грошової суми (неустойка, штраф, пеня), яку учасник господарських відносин зобов`язаний сплатити у разі порушення ним правил здійснення господарської діяльності, невиконання або неналежного виконання господарського зобов`язання.

Згідно з пунктом 13.1 договору у випадку невиконання або неналежного виконання своїх зобов`язань за цим договором сторони несуть відповідальність, передбачену чинним законодавством та цим договором.

Відповідно до пункту 13.5 договору, у разі порушення замовником строків оплати, передбачених цим договором, замовник сплачує пеню в розмірі подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла в період, за який сплачується пеня, від суми простроченого платежу за кожен день прострочення платежу.

З підстав порушення строків виконання зобов`язань з оплати негативних щодобових небалансів природного газу та згідно з умовами пункту 13.5 договору позивач нарахував відповідачу пеню в сумі 2051450,95грн. за загальний період з 23.11.2021р. по 20.07.2022р.

З матеріалів справи вбачається, що 16.01.2023р. відповідачем було подано до місцевого господарського суду клопотання про зменшення розміру нарахованої неустойки на 99% (т.1 а.с.106-110).

Згідно з частиною третьою статті 551 Цивільного кодексу України розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду, якщо він значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, які мають істотне значення.

Відповідно до статті 233 Господарського кодексу України якщо належні до сплати штрафні санкції надмірно великі порівняно із збитками кредитора, суд має право зменшити розмір санкцій. При цьому належить взяти до уваги ступінь виконання зобов`язання боржником, майновий стан сторін, які беруть участь у зобов`язанні; а також не лише майнові, але й інші інтереси сторін, що заслуговують на увагу. Якщо порушення зобов`язання не завдало збитків іншим учасникам господарських відносин, суд може з урахуванням інтересів боржника зменшити розмір належних до сплати штрафних санкцій.

Вирішуючи питання про зменшення розміру неустойки (штрафу, пені), яка підлягає стягненню зі сторони, що порушила зобов`язання, господарський суд повинен оцінити, чи є даний випадок винятковим, виходячи з інтересів сторін, які заслуговують на увагу; ступеню виконання зобов`язання боржником; причини неналежного виконання або невиконання зобов`язання, незначності прострочення виконання, наслідків порушення зобов`язання, невідповідності розміру стягуваної неустойки (штрафу, пені) таким наслідкам, поведінки винної особи (в тому числі вжиття чи невжиття нею заходів до виконання зобов`язання, негайне добровільне усунення нею порушення та його наслідки) тощо.

Закон не містить вичерпного переліку обставин, які можуть бути враховані судом при зменшенні розміру неустойки, тому боржник і кредитор мають право посилатися й на інші обставини, які мають довести, а суд - оцінити при ухваленні рішення.

Реалізуючи своє право на зменшення розміру штрафних санкцій відповідно до положень частини третьої статті 551 Цивільного кодексу України та статті 233 Господарського кодексу України, суди повинні виходити з фактичних обставин, встановлених у кожній справі на підставі доказів, наданих учасниками справи на підтвердження їх вимог і заперечень, яким повинна надаватися оцінка згідно з вимогами статті 86 ГПК України, тобто судами повинні досліджуватися конкретні обставини справи щодо ступеня виконання умов договорів, розміру заборгованості, майнового стану сторін тощо.

Застосоване у статті 233 Господарського кодексу України та статті 551 Цивільного кодексу України словосполучення "суд має право" та "може бути зменшений за рішенням суду" свідчить про те, що саме суд користується певною можливістю розсуду щодо зменшення розміру штрафних санкцій (неустойки), оцінюючи розмір збитків та інші обставини, які мають істотне значення.

При цьому, ні у зазначеній нормі, ні в чинному законодавстві України не міститься переліку виняткових випадків (обставин, які мають істотне значення), за наявності яких господарським судом може бути зменшено неустойку, тому вирішення цього питання покладається безпосередньо на суд, який розглядає відповідне питання з урахуванням всіх конкретних обставин справи в їх сукупності (подібний висновок міститься в постанові Верховного Суду від 16.03.2021р. у справі № 922/266/20).

Разом з тим, приймаючи рішення про зменшення неустойки, суд також повинен виходити із того, що одним із завдань неустойки є стимулювання належного виконання договірних зобов`язань, при цьому вона має обов`язковий для учасників правовідносин характер.

У постанові Верховного Суду від 04.04.2018 у справі № 367/7401/14-ц міститься висновок, що тлумачення частини третьої статті 551 Цивільного кодексу України свідчить, що в ній не передбачено вимог щодо обов`язкової наявності одночасно двох умов, а тому достатнім для зменшення неустойки може бути наявність лише однієї з них.

В обґрунтування наявності підстав для зменшення розміру заявленої до стягнення пені відповідач посилався на те, що у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» № 64/2022 від 24.02.2022р. в Україні введено воєнний стан.

Відповідно до Розпорядження Кабінету Міністрів України Про затвердження переліку населених пунктів, на території яких здійснювалася антитерористична операція, та визнання такими, що втратили чинність, деяких розпоряджень Кабінету Міністрів України від 02.12.2015р. № 1275-р, в цей перелік входить місто Маріуполь, Нікольський, Мангушський та Новоазовський райони Донецької області.

Відповідач відповідно до виданої Національною комісією регулювання електроенергетики України ліцензії здійснював господарську діяльність з розподілу природного газу в межах території: місто Маріуполь, Мангушський, Нікольський, Новоазовський райони та села Лебединське, Калинівка, Сопине, Піонерське, Комінтернове, Широкіне, Павлополь Волноваського району Донецької області (Постанова НКРЕКП про видачу ліцензії ПАТ Маріупольгаз № 812 від 19.06.2017р.).

З початку полномасштабного вторгнення збройних формувань РФ до України внаслідок масивних обстрілів з різних видів озброєння, вибухів та пожеж було частково пошкоджено, зруйновано, знищено та захоплено майно товариства, зокрема:

1) офісні приміщення підприємства, які знаходилися за адресою м. Маріуполь вул. Миколаївська, 16 у відповідних адмінбудівлях знаходилось рухоме майно товариства, комп`ютерна техніка, документація товариства.; 7 автозаправних комплексів, автотранспорт легковий, вантажний та пасажировантажний 99 одиниць (22 в державні власності), будівлі 51 одиниця; споруди 146 одиниць; розподільні газопроводи протяжністю більше ніж 1 730 000 км. (знаходяться на балансі товариства та перебувають у державні власності, товариство здійснює експлуатацію як оператор газорозподільної системи на підставі договору із Міністерством палива та енергетики); ГРП (газорозподільні пункти) 110 одиниць (державне майно); ШРП (шкафні регуляторні пункти) 78 одиниць (державне майно), СКЗ (станції катодного захисту) ЕХЗ (станція електрохімічного захисту) КСС (компресорна станція) загалом 120 одиниць (державне майно); інше майно яке знаходиться на балансі товариства та використовувалося для здійснення господарської діяльності зокрема касові апарати, лічильники газу, прилади, інструменти, різне обладнання та інше

Вищезазначені надзвичайні обставини призвели до фактичного зупинення роботи підприємства на території м. Маріуполя та територіальних громад Маріупольського району. Підприємство втратило можливість забезпечувати працівників роботою склалась обстановка реальної загрози для життя та здоров`я співробітників, здійснення господарської діяльності за місцем знаходження адміністративних та виробничих потужностей підприємства є неможливим до закінчення воєнного стану та/або деокупації м. Маріуполя.

Наразі встановити масштаб руйнування, знищення, пошкодження майна товариства так само як і суму матеріальних збитків товариства неможливо адже не має безпечного доступу до території міста Маріуполя та територіальних громад Маріупольського районе які входять до Переліку територіальних громад які розташовані в районі проведення воєнних (бойових) дій або які перебувають в тимчасовій окупації, оточенні, блокуванні відповідно до Наказу Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій від 25 квітня 2022 року № 75 у редакції Наказу від 17.11.2022р. № 273.

Крім того, відповідно до рішення ГУ ДПС у Вінницькій області №287/02-32-04 від 18.10.2020р., підприємство не має можливості виконання податкового обов`язку щодо подання фінансової звітності через відсутність доступу до первинних документів, неможливість проведення інвентаризації активів та зобов`язань підприємства (т.2 а.с.78-82).

Станом на 28.02.2022р. підприємство має поточну дебіторську заборгованість за продукцію, товари, роботи, послуги у розмірі 58 836 тис. грн., в тому числі населення за надані комунальні послуги за розподіл природного газу (т.2 а.с.105), стягнення якої до закінчення воєнного стану та деокупації міста не виявляється можливою через відсутність первинних документів, що підтверджують заборгованість, відсутність зв`язку з контрагентами (споживачами), мораторій на примусове стягнення заборгованості за комунальні послуги (зокрема і послуги з розподілу природного газу) встановлене Законом України Про виконавче провадження на час воєнного стану.

За частиною третьою статті 509 Цивільного кодексу України зобов`язання має ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості, а частиною першою статті 627 Цивільного кодексу України визначено, що відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Справедливість, добросовісність, розумність належать до загальних засад цивільного законодавства, передбачених статтею 3 Цивільного кодексу України, які обмежують свободу договору, встановлюючи певну межу поведінки учасників цивільно-правових відносин.

Ці загальні засади втілюються у конкретних нормах права та умовах договорів, регулюючи конкретні ситуації таким чином, коли кожен з учасників відносин зобов`язаний сумлінно здійснювати свої цивільні права та виконувати цивільні обов`язки, захищати власні права та інтереси, а також дбати про права та інтереси інших учасників, передбачати можливість завдання своїми діями (бездіяльністю) шкоди правам і інтересам інших осіб, закріпляти можливість адекватного захисту порушеного цивільного права або інтересу.

Загальною ознакою цивільно-правової відповідальності є її компенсаторний характер. Заходи цивільно-правової відповідальності спрямовані не на покарання боржника, а на відновлення майнової сфери потерпілого від правопорушення. Одним з принципів цивільного права є компенсація майнових втрат особи, що заподіяні правопорушенням, вчиненим іншою особою.

Так, зокрема, неустойка спрямована на забезпечення компенсації майнових втрат постраждалої сторони. Для того щоб неустойка не набула ознак каральної санкції, діє правило частини третьої статті 551 Цивільного кодексу України про те, що суд вправі зменшити розмір неустойки, якщо він є завеликим порівняно зі збитками, які розумно можна було б передбачити.

Главою 24 Господарського кодексу України загальні засади відповідальності учасників господарських відносин врегульовано таким чином, що господарсько-правова відповідальність передбачена за правопорушення у сфері господарювання шляхом застосування до правопорушників господарських санкцій на підставах і в порядку, передбачених цим Кодексом, іншими законами та договором. Тож справедливість, добросовісність, розумність як загальні засади цивільного законодавства є застосовними у питаннях застосування господарсько-правової відповідальності.

За частиною другою статті 216 Господарського кодексу України застосування господарських санкцій повинно гарантувати захист прав і законних інтересів громадян, організацій та держави, в тому числі відшкодування збитків учасникам господарських відносин, завданих внаслідок правопорушення, та забезпечувати правопорядок у сфері господарювання.

Господарські санкції, що встановлюються відповідно до договору чи закону за несвоєчасне виконання зобов`язання, спрямовані передусім на компенсацію кредитору майнових втрат, яких він зазнає внаслідок несвоєчасного здійснення з ним розрахунку з боку боржника. Такі санкції не можуть розглядатися кредитором як спосіб отримання доходів, що є більш вигідним порівняно з надходженнями від належно виконаних господарських зобов`язань.

Якщо відповідальність боржника перед кредитором за неналежне виконання обов`язку щодо своєчасного розрахунку не обмежена жодними межами, а залежить виключно від встановлених договором процентів (штрафу, пені, річних відсотків), то за певних обставин обсяг відповідальності може бути нерозумним з огляду на його непропорційність наслідкам правопорушення. Він може бути несправедливим щодо боржника, а також щодо третіх осіб, оскільки майновий тягар відповідних виплат може унеможливити виконання боржником певних зобов`язань, зокрема з виплати заробітної плати своїм працівникам та іншим кредиторам, тобто цей тягар може бути невиправдано обтяжливим чи навіть непосильним.

Вказана правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 18.03.2020р. у справі №902/417/18.

Наявність у кредитора можливості стягувати із споживача надмірні грошові суми як неустойку спотворює її дійсне правове призначення, оскільки із засобу розумного стимулювання боржника виконувати основне грошове зобов`язання неустойка перетворюється на несправедливо непомірний тягар для споживача та джерело отримання невиправданих додаткових прибутків кредитором.

Захист від цих зловживань має базуватись на положеннях законодавства, зокрема, частина 3 статті 551 Кодексу, відповідно до якої розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду, якщо він значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, які мають істотне значення. Істотними обставинами в розумінні вказаних положень Кодексу вважаються, зокрема, ступінь виконання зобов`язання боржником; майновий стан сторін, які беруть участь у зобов`язанні; не лише майнові, а й інші інтереси сторін, що заслуговують на увагу (наприклад, відсутність негативних наслідків для позивача через прострочення виконання зобов`язання).

Зменшення розміру заявленої до стягнення неустойки є правом суду, і за відсутності у законі переліку обставин, які мають істотне значення, господарський суд, оцінивши надані сторонами докази та обставини справи у їх сукупності, на власний розсуд вирішує питання про наявність або відсутність у кожному конкретному випадку обставин, за яких можливе зменшення неустойки.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 04.12.2018р. у справі №916/65/18, від 03.07.2019р. у справі №917/791/18, від 22.10.2019р. у справі №904/5830/18, від 13.01.2020р. у справі №902/855/18, від 27.01.2020р. у справі №916/469/19.

Колегія суддів зазначає, що хоча розмір заявленої пені не є досить надмірним, але у будь-якому випадку сплата штрафних санкцій зачіпає не лише майнові інтереси відповідача, а й інші інтереси, зокрема, впливає на можливість вчасного та якісного надання послуг з розподілу природного газу населенню та державним, кооперативним, громадським, приватним підприємствам і організаціям.

Поряд з цим, зменшення розміру пені на 99% фактично нівелюватиме саме значення пені як відповідальності за порушення грошового зобов`язання, що має на меті захист прав та інтересів кредитора у зв`язку з порушенням його права на своєчасне (відповідно до строків, передбачених договором) отримання грошових коштів за надані ним послуги, та може розцінюватися як спосіб уникнення відповідальності та призведе до порушення балансу інтересів сторін.

Разом з тим, у даній справі розмір заявленої до стягнення позивачем пені зменшено на 50%, що не нівелюватиме значення пені як відповідальності за порушення грошового зобов`язання, а покладення на відповідача відповідальності у вигляді пені у розмірі 1025725,48грн., що складає 50% від заявленого до стягнення розміру, має на меті захист прав та інтересів кредитора у зв`язку з порушенням його права на своєчасне (відповідно до строків, передбачених договором) отримання грошових коштів за надані ним послуги, та спрямоване на дотримання балансу інтересів сторін, у зв`язку із чим колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що зменшення заявленої до стягнення суми пені на 50 % забезпечить дотримання справедливого балансу інтересів обох сторін.

Судова колегія також зауважує, що рішенням господарського суду Донецької області від 14.03.2023р. у справі № 905/810/22 окрім пені з відповідача стягнуто 3920779,84грн. інфляційних та 491741,67грн. трьох відсотків річних.

Враховуючи положення частини 2 статті 625 Цивільного кодексу України, нарахування інфляційних втрат на суму боргу та 3% відсотків річних входять до складу грошового зобов`язання і є особливою мірою відповідальності боржника (спеціальний вид цивільно-правової відповідальності) за прострочення грошового зобов`язання, оскільки виступають способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат (збитків) кредитора від знецінення грошових коштів внаслідок інфляційних процесів та отримання компенсації (плати) від боржника за користування утримуваними ним грошовими коштами, належними до сплати кредиторові.

Доводи скаржника, що судом першої інстанцій не враховано інтереси позивача, що є обов`язковим для застосування статті 233 Господарського кодексу України, суд відхиляє, оскільки, виходячи з принципу змагальності сторін у господарському процесі кожна особа повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом, що передбачено положеннями статті 13 Господарського процесуального кодексу України.

Як встановлено судом, позивач не надав до суду доказів на підтвердження наявності збитків, заподіяних внаслідок невиконання відповідачем умов договору.

Таким чином, доводи скаржника про порушення судом першої інстанції норм матеріального права під час прийняття оскаржуваного рішення не знайшли свого підтвердження, у зв`язку з чим підстав для зміни чи скасування законного та обґрунтованого судового акту колегія суддів не вбачає.

Судова колегія зазначає, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів (частина 1 статті 86 Господарського процесуального кодексу України).

Належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (стаття 76 Господарського процесуального кодексу України).

Таким чином, апелянтом не надано до суду належних і допустимих доказів на підтвердження тих обставин, на які він посилається в апеляційній скарзі. Доводи апеляційної скарги ґрунтуються на припущеннях та зводяться до намагань здійснити переоцінку обставин справи, вірно встановлених судом першої інстанції.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів вважає, що рішення господарського суду Донецької області від 14.03.2023р. у справі № 905/810/22 слід залишити без змін, а апеляційну скаргу - без задоволення.

Вирішуючи питання розподілу судових витрат, суд апеляційної інстанції керуючись положеннями статті 129 Господарського процесуального кодексу України покладає витрати за подання апеляційної скарги на апелянта.

Керуючись ст.ст. 254, 269, 270, 273, п. 1 ч. 1 ст. 275, ст. 276, ст. 282 Господарського процесуального кодексу України, Східний апеляційний господарський суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю Оператор газотранспортної системи України залишити без задоволення.

Рішення господарського суду Донецької області від 14.03.2023р. у справі № 905/810/22 залишити без змін.

Повний текст постанови складено 23.05.2023

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття. Порядок та строки оскарження в касаційному порядку встановлені статтями 286-289 ГПК України.

Головуючий суддя О.В. Плахов

Суддя Л.І. Бородіна

Суддя Н.О. Мартюхіна