ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
"15" травня 2023 р. Справа № 911/1245/23
Господарський суд Київської області у складі судді Яреми В.А. перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1
до Громадської організації товариства індивідуальних забудовників «Золоті ворота»
про визнання недійсним та скасування рішення загальних зборів членів
26.04.2023 канцелярію Господарського суду Київської області з використанням засобів Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, зокрема підсистеми "Електронний суд" надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Громадської організації товариства індивідуальних забудовників «Золоті ворота» про визнання недійсними та скасування рішень загальних зборів членів Громадської організації Товариства індивідуальних забудовників «Золоті ворота», проведених шляхом письмового опитування, на підставі опитувальних листів від 07.12.2022, яке оформлено відповідним протоколом №4 від 26.12.2022, а саме «Затвердження розміру членських внесків по комунальному обслуговуванню, ремонту та розвитку інфраструктури містечка на 2023 рік та кошторису фінансово-господарської діяльності ГО ТІЗ «Золоті ворота» на 2023 рік: для підтримання належної та безперебійної життєдіяльності містечка, проведення своєчасних поточних та капітальних ремонтів затвердити розмір членських внесків на 2023 рік та кошторис на 2023 рік (Додаток № 1)».
Згідно викладених у позові доводів ОСОБА_1 :
- у порівнянні з 2022 роком підвищився розмір членських внесків, тоді як за результатами господарської діяльності товариства не всі отримані членські внески за минулі періоди були використані, що є порушенням п. 6.2.3. статуту товариства, оскільки при затверджені членських внесків не враховано реальні витрати;
- загальні збори шляхом опитування були скликані неправомочним засіданням правління 06.12.2022, на якому були присутніми менше 8 членів правління, що підтверджується заявами свідків;
- керівник товариства ОСОБА_2 не є членом товариства, а тому не можу бути ані членом правління, ані його головою;
- загальні збори товариства шляхом опитування не відбулись, а рішення на них не прийнято, оскільки за такі рішення проголосувало менше, ніж 74 члена товариства, як наслідок був відсутній кворум.
Вказані обставини, на думку позивача, порушують його права, у тому числі вносити пропозиції щодо: вдосконалення діяльності товариства, усунення недоліків в роботі його органів управління, встановлення розміру членських внесків з урахуванням реальних витрат, оскільки позивач не мав можливості надати свої розрахунки, пропозиції і обґрунтування з цього питання.
Вказану вище позовну заяву створено представником позивача, адвокатом Нефьодовим Сергієм Миколайовичем в підсистемі "Електронний суд" з додаванням до такої позовної заяви документів у вигляді зображень у форматі pdf, зокрема: зображень заяв свідків та клопотання про витребування доказів, яке тотожно викладене у позовній заяві.
Дослідивши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення її без руху, зважаючи на таке.
Відповідно до ст. 2 Господарського процесуального кодексу України господарське судочинство в Україні здійснюється, зокрема, на засадах верховенства права, змагальності сторін, диспозитивності, пропорційності, неприпустимості зловживання процесуальними правами, обов`язковості судового рішення.
Суворе та неухильне дотримання зазначених принципів є запорукою досягнення завдань судочинства, що превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.
Відкриття провадження у справі позовного провадження є визначальною стадією судового процесу і може здійснюватись судом лише у випадку відповідності поданої позовної заяви вимогам, визначеним процесуальним законом.
У відповідності до пп. 4, 5, 8 ч. 3 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява повинна містити, зокрема:
- зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них;
- виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;
- зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.
Однак в порушення п. 4 ч. 3 ст. 162 ГПК України позовна заява ОСОБА_1 не містить відомостей щодо того, якому способу (способам) захисту прав або інтересів, передбачених законом чи договором, або іншому способу (способам) захисту прав та інтересів відповідають заявлені позовні вимоги у відповідно викладеній в прохальній частині редакції, зокрема щодо одночасного визнання недійсними та скасування судом рішення загальних зборів.
В розрізі вказаного вище суд звертає увагу позивача на те, що:
- позовом у процесуальному сенсі є вимога позивача до відповідача, спрямована через суд, про захист порушенного або оспорюваного суб`єктивного права та охоронюваного законом інтересу, тоді як під захистом права розуміється державно-примусова діяльність, спрямована на відновлення порушеного права суб`єкта правовідносин та забезпечення виконання юридичного обов`язку зобов`язаною стороною, внаслідок чого реально відбудеться припинення порушення (чи оспорювання) прав цього суб`єкта, він компенсує витрати, що виникли у зв`язку з порушенням його прав, або в інший спосіб нівелює негативні наслідки порушення його прав;
- застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту суб`єктивного права, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення;
- заявлені позивачем вимоги про визнання недійсними та скасування рішень за своєю правовою природою є альтернативними та мають різні правові наслідки, зокрема, через різницю в дії у часі: у разі визнання акта недійсним у суду немає потреби скасовувати його, оскільки визнання недійсним означає, що він не породив правових наслідків із дня його вчинення; скасування ж акта означає втрату чинності таким актом з моменту набрання чинності відповідним судовим рішенням. Аналогічну правову позицію викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 08.09.2020 у справі №916/667/18 (провадження № 12-145гс19).
Також в порушення п. 4 ч. 3 ст. 162 ГПК України прохальна частина позовної заяви ОСОБА_1 сформульована взаємносуперечливо, оскільки містить не узгоджені між собою частини речень, зокрема щодо прохання «…визнати недійсними та скасувати рішення (множина), яке (однина) оформлено відповідним протоколом…».
Поряд з тим позовна заява ОСОБА_1 не містить викладу обставин щодо того, яким чином (внаслідок яких подій, дій/бездіяльності осіб) позивач був позбавлений можливості надати свої розрахунки, пропозиції і обґрунтування з питання вдосконалення діяльності товариства, усунення недоліків в роботі його органів управління, встановлення розміру членських внесків з урахуванням реальних витрат.
Відсутність таких обставин свідчить про невідповідність позовної заяви вимогам п. 5 ч. 3 ст. 162 ГПК України.
З огляду наведеного вище та невідповідності позовної заяви вказаним вимогам суд звертає увагу позивача на те, що чітка ідентифікація заявлених вимог сприяє правильній оцінці спірних правовідносин в розрізі предмету та підстав позову, а також дозволяє правильно дослідити наявність та/або відсутність певних обставин, належних доведенню у тій чи іншій правовій конструкції, спрямованих на ефективний та реальний захист і відновлення порушених прав.
У відповідності до приписів ст. 91, ч. 2 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).
Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом.
В порушення зазначених вище приписів та пп. 5, 8 ч. 3 ст. 162 ГПК України, позовна заява ОСОБА_1 не містить пояснень стосовно доказів, із відповідним їх наданням, на підтвердження викладених у позові обставин відсутності у керівника товариства ОСОБА_2 статусу члена товариства.
Попри вказане вище позивачем не зазначено про наявність/відсутність у нього відповідних доказів та/або неможливості їх подання разом з позовною заявою.
Стосовно ж доданих до позову ОСОБА_1 зображень заяв свідків у форматі pdf слід зазначити таке.
Згідно ч.ч. 1, 2 ст. 73, ч. 1 ст. 87 та ч.ч. 1, 3 ст. 88 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Ці дані встановлюються такими засобами:
1) письмовими, речовими і електронними доказами;
2) висновками експертів;
3) показаннями свідків.
Показання свідка - це повідомлення про відомі йому обставини, які мають значення для справи.
Показання свідка викладаються ним письмово у заяві свідка.
Підпис свідка на заяві посвідчується нотаріусом.
Отже, заява свідка, що є різновидом засобів доказування, має містити підпис такого свідка, тобто має бути підписана ним власноручно, відтворення підпису за допомогою факсиміле або інших технічних засобів, наприклад ксерокопіювання підпису, господарським процесуальним законодавством не допускається.
Поряд з тим згідно з пунктами 24, 26, 27 Положенняпро порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженої Рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року № 1845/0/15-21, Підсистема "Електронний суд" (Електронний суд) - підсистема ЄСІТС, що забезпечує можливість користувачам у передбачених законодавством випадках відповідно до наявних технічних можливостей підсистеми ЄСІТС реалізованого функціоналу створювати та надсилати в електронному вигляді процесуальні чи інші документи до суду, інших органів та установ у системі правосуддя, а також отримувати інформацію про стан і результати розгляду таких документів чи інші документи.
Електронні документи створюються із застосуванням вбудованого текстового редактора шляхом заповнення форм документів, передбачених Інструкцією користувача Електронного суду, підписуються кваліфікованим електронним підписом (підписами) його підписувача (підписувачів) та надсилаються засобами відповідної підсистеми ЄСІТС.
До створених в Електронному суді документів користувачі можуть додавати інші файли (зображення, відеофайли тощо). Відповідні додані файли (додатки) підписуються кваліфікованим електронним підписом користувачів разом зі створеними в Електронному суді документами, до яких вони додаються.
Технічні вимоги щодо форм електронних документів та їхніх додатків, обмеження щодо їхнього розміру, формату та інших характеристик встановлюються Інструкцією користувача Електронного суду.
Так, у Інструкції користувача Електронного суду, яка передбачає, зокрема можливість формування електронних довіреності або ордеру, надано такі визначення:
- електронна копія паперового документа документ в електронній формі, що містить візуальне подання паперового документа, отримане шляхом сканування (фотографування) паперового документа. Відповідність оригіналу та правовий статус електронної копії паперового документу засвідчується кваліфікованим електронним підписом особи, що створила таку копію;
- електронний документ документ, інформація в якому зафіксована у вигляді електронних даних, включаючи обов`язкові реквізити документа, правовий статус якого засвідчено кваліфікованим електронним підписом автора.
Отже, засобами підсистеми "Електронний суд" можуть бути створені електронні документи, які підписуються кваліфікованим електронним підписом автора, та яким також засвідчується відповідність оригіналу електронної копії паперового документа.
З огляду вказаного слідує, що додані до позовної заяви зображення заяв свідків у форматі pdf, що є фактично візуальним поданням документів, отриманих шляхом сканування їх оригіналів, не відповідають процесуальним вимогам щодо подання заяви свідка.
Водночас суд звертає увагу на те, що згідно ч. 2 ст. 73 ГПК України показання свідка є окремим засобом доказування, відмінним від письмових, речових та електронних доказів, порядок подання яких до суду, на відміну від порядку подання заяви свідка, містить можливість їх оформлення в оригіналі або в належним чином засвідченій копії (електронній копії).
До того ж, в розрізі реалізації позивачем права на витребування доказів, суд звертає увагу на те, що ч. 2 ст. 81 ГПК України передбачає вимоги до відповідного клопотання, які мають бути обов`язково усі дотримані заявником із зазначенням про це у такому клопотанні.
Окрім того відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 164, ч. 10 ст. 174 ГПК України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують, зокрема, сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Заяви, скарги, клопотання, визначені цим Кодексом, за подання яких передбачено сплату судового збору, залишаються судом без руху також у випадку, якщо на момент відкриття провадження за відповідною заявою, скаргою, клопотанням суд виявить, що відповідна сума судового збору не зарахована до спеціального фонду державного бюджету. Правила цієї частини не застосовуються до заяв про забезпечення доказів або позову.
Приписами ч. 2 ст. 9 Закону України Про судовий збір встановлено, суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.
Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
За таких обставин, беручи до уваги наведені нормативні приписи та встановленні судом порушення норм процесуального законодавства при зверненні позивачки до суду із відповідним позовом, суд дійшов висновку про залишення позовної заяви ОСОБА_1 без руху та надання строку для усунення відповідних недоліків десять днів з дня вручення зазначеної ухвали.
Керуючись ст. ст. 91, 162, 164, 174, 232, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд
1. Залишити позовну заяву ОСОБА_1 без руху.
2. Виявлені недоліки усунути протягом десяти днів з дня вручення зазначеної ухвали шляхом подання до суду:
- письмових пояснень із зазначенням відомостей щодо того, якому способу (способам) захисту прав або інтересів, передбачених законом чи договором, або іншому способу (способам) захисту прав та інтересів відповідає заявлена позовна вимога у відповідно викладеній в прохальній частині редакції, зокрема щодо одночасного визнання недійсними та скасування рішень загальних зборів;
- письмових пояснень стосовно неузгодженості у прохальній частині позовної заяви сформульованої вимоги «…визнати недійсними та скасувати рішення (множина), яке (однина) оформлено відповідним протоколом…»;
- письмових пояснень із зазначенням викладу обставин щодо того, яким чином (внаслідок яких подій, дій/бездіяльності осіб) позивач був позбавлений можливості надати свої розрахунки, пропозиції і обґрунтування з питання вдосконалення діяльності товариства, усунення недоліків в роботі його органів управління, встановлення розміру членських внесків з урахуванням реальних витрат;
- письмових пояснень стосовно доказів та, відповідно, і самих доказів на підтвердження викладених у позові обставин відсутності у керівника товариства ОСОБА_2 статусу члена товариства, або пояснень про наявність/відсутність у позивача відповідних доказів та/або неможливості їх подання разом з позовною заявою;
- оригіналів заяв свідків, доданих до позову у вигляді зображень у форматі pdf;
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею відповідно до ч. 2 ст. 235 ГПК України та оскарженню окремо від рішення суду не підлягає відповідно до ч. 2 ст. 254, ст. 255 ГПК України.

Суддя В.А. Ярема