УХВАЛА

17 травня 2023 року

м. Київ

cправа № 904/2259/22

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Кібенко О.Р. - головуючий, Бакуліна С.В., Студенець В.І.,

розглянувши матеріали касаційної скарги Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Дніпропетровськгаз"

на постанову Центрального апеляційного господарського суду від 03.04.2023 (колегія суддів: Чередко А.Є., Верхогляд Т.А., Мороз В.Ф.)

у справі за позовом Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Дніпропетровськгаз"

до Дочірнього підприємства "Дніпродзержинський сталеливарний завод"

про стягнення заборгованості за договором розподілу природного газу у розмірі 176 143,96 грн,

В С Т А Н О В И В:

1. Господарський суд Дніпропетровської області рішенням від 05.12.2022 позов задовольнив.

2. Центральний апеляційний господарський суд постановою від 03.04.2023 рішення суду першої інстанції скасував та ухвалив нове рішення про відмову у позові.

3. 24.04.2023 Акціонерне товариств "Оператор газорозподільної системи "Дніпропетровськгаз" звернулося до Верховного Суду з касаційною скаргою на постанову Центрального апеляційного господарського суду від 03.04.2023, в якій просить його скасувати та залишити в силі рішення суду першої інстанції.

4. Дослідивши матеріали касаційної скарги, Верховний Суд дійшов висновку про відмову у відкритті касаційного провадження з таких підстав.

5. Стаття 129 Конституції України серед основних засад судочинства визначає забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

6. Відповідно до п.9 ч.3 ст.2 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК), одним з основних засад (принципів) господарського судочинства є забезпечення права на касаційне оскарження у визначених законом випадках.

7. Відповідно до п.2 ч.3 ст.287 ГПК не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у малозначних справах та у справах з ціною позову, що не перевищує п`ятиста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім випадків, якщо: а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики; б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи; в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу; г) суд першої інстанції відніс справу до категорії малозначних помилково.

8. У позовах про стягнення грошових коштів ціна позову визначається сумою, яка стягується, або сумою, оспорюваною за виконавчим чи іншим документом, за якими стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку (п.1 ч.1 ст.163 ГПК).

9. Згідно з ч.7 ст.12 ГПК для цілей цього Кодексу розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб вираховується станом на 1 січня календарного року, в якому подається відповідна заява або скарга, вчиняється процесуальна дія чи ухвалюється судове рішення.

10. Аналіз наведеного законодавства дозволяє дійти висновку про те, що особи, які беруть участь у справі, у разі, якщо не погоджуються із ухваленими судовими рішеннями у справах з ціною позову, що не перевищує п?ятиста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, після їх перегляду в апеляційному порядку, можуть скористатися правом їх оскарження у касаційному порядку лише у визначених законом випадках.

11. Скаржник оскаржує судове рішення, яким вирішено спір про стягнення 176 143,96 грн, а тому воно не підлягає касаційному оскарженню.

12. Скаржник зазначає, що справа має виняткове значення для нього, а також скаржник позбавлений можливості спростувати обставини, встановлені оскаржуваним рішенням, при розгляді іншої справи (підпункти "б" та "в" п.2 ч.3 ст.287 ГПК). Однак, такі твердження скаржника належним чином не обґрунтовані.

13. Виняткове значення справи та те, що він позбавлений можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи, скаржник обґрунтовує тим, що:

- на розгляді Господарського суду Дніпропетровської області, Центрального апеляційного господарського суду перебувають справи за позовом Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Дніпропетровськгаз" до Дочірнього підприємства "Дніпродзержинський сталеливарний завод" про стягнення заборгованості за договором розподілу природного газу за 2022 рік (різними є періоди заборгованості): №904/442/23, №904/1393/22, №904/4511/22, №904/4450/22, №904/5103/22, №904/3615/22, №904/4250/22;

- разом з тим, апеляційний суд в оскаржуваній постанові зазначив, що "як вбачається з матеріалів справи №904/2259/22, позивач, звертаючись з позовом у цій справі не виконав рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 17.11.2021 у справі №904/3855/21 - не здійснив корегування на інформаційній платформі Оператора газотранспортної системи інформації про обсяги поставленого (протранспортованого) Дочірньому підприємству "Дніпродзержинський сталеливарний завод" природного газу шляхом направлення уточненої інформації Оператору газотранспортної системи, в якій відобразити обсяг спожитого (розподіленого) природного газу за період з 01.01.2021 по 31.01.2021 в об`ємі 0 м3, за період з 01.02.2021 по 11.02.2021 в об`ємі 0 м3; позивач, не врахувавши рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 17.11.2021 у справі №904/3855/21 подав у серпні 2022 до суду позов у справі №904/2259/22 без врахування преюдиціальних фактів, встановлених судовим рішенням у справі №904/3855/21".

14. Разом з тим скаржник зазначає, що вищевказане не відповідає дійсним обставинам, адже на теперішній час вказане рішення виконано в повному обсязі про що свідчить постанова про закінчення виконавчого провадження НОМЕР_1 від 03.10.2022 (чинна, не скасована); корегування даних на інформаційній платформі не мають ніякого наслідку при здійсненні розрахунку річної замовленої потужності споживачу на наступний газовий рік; в матеріалах справи відсутнє підтвердження як виконання, так і не виконання рішення по справі 904/3855/21 (оскільки скаржник (позивач) постанову про закінчення виконавчого провадження суду не надавав), адже позивач під час розгляду справи не погоджувався з тим, що рішення у справі №904/3855/21 має преюдиційне значення для справи №904/2259/22.

15. Отже, скаржник фактично стверджує, що обставини, на які послався суд апеляційної інстанції, щодо нездійснення корегування даних на інформаційній платформі 1) не мають ніякого наслідку при здійсненні розрахунку річної замовленої потужності споживачу на наступний газовий рік; 2) спростовуються постановою про закінчення виконавчого провадження НОМЕР_1 від 03.10.2022, яка у скаржника наявна, проте яку він суду у справі №904/2259/22 не надав (що не позбавляє його можливості таку надати при розгляді інших справ).

16. Такі твердження скаржника спростовують обставину того, що він позбавлений можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи.

17. Крім цього, скаржник вказує, що хибні висновки апеляційного суду, зроблені виключно зі слів відповідача можуть бути застосовані при розгляді вищеперелічених справ, що є порушенням ч.1 ст.269 ГПК, що є припущенням скаржника.

18. Наведені скаржником у касаційній скарзі доводи та зміст оскаржених судових рішень у цій справі також не дають підстав для висновку про те, що справа має виняткове значення для скаржника.

19. Касаційна скарга фактично зводиться до спроби переконати суд у необхідності переглянути зміст рішення, ухваленого судами попередніх інстанції, однак Верховний Суд не може ставити під сумнів законність рішення суду тільки через те, що таке рішення скаржник вважає незаконним. Незгода із судовим рішенням не свідчить про винятковість справи, як і не може вказувати на таку обставину, як негативні наслідки для скаржника внаслідок прийняття цього рішення, оскільки настання відповідних наслідків у випадку прийняття судового рішення не на користь позивача / відповідача є звичайним передбачуваним процесом.

20. Верховний Суд дослідив та оцінив ціну позову, предмет позову, складність справи, а також значення справи для сторін і суспільства. З урахуванням цього, колегія суддів вважає необґрунтованими доводи касаційної скарги, що справа має виняткове значення для скаржника. Скаржник також не довів ту обставину, що він позбавлений можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи.

21. Рекомендацією №R (95) 5 Комітету Міністрів Ради Європи від 07.02.1995 державам-членам рекомендовано вживати заходи щодо визначення кола питань, які виключаються з права на апеляцію та касацію, щодо попередження будь-яких зловживань системою оскарження. Відповідно до ч."с" ст.7 Рекомендації, скарги до суду третьої інстанції мають передусім подаватися щодо тих справ, які заслуговують на третій судовий розгляд, наприклад справ, які розвиватимуть право або сприятимуть однаковому тлумаченню закону. Вони також можуть бути обмежені скаргами у тих справах, де питання права мають значення для широкого загалу.

22. Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини, яка є джерелом права (ст.17 Закону "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини"), умови прийнятності касаційної скарги, відповідно до норм законодавства, можуть бути більш суворими ніж для звичайної заяви. Зважаючи на особливий статус суду касаційної інстанції, процесуальні процедури у суді можуть бути більш формальними, особливо, якщо провадження здійснюється судом після їх розгляду судом першої, а потім судом апеляційної інстанції (рішення у справах: "Levages Prestations Services v. France" від 23.10.1996 (заява 21920/93); "Brualla Gomez de la Torre v. Spain" від 19.12.1997 (заява 26737/95)).

23. Таким чином законодавець цілком свідомо надав Верховному Суду право використовувати процесуальний фільтр, закріплений у п.1 ч.1 ст.293 ГПК, і це повністю узгоджується з положеннями ст.129 Конституції України, завданнями та принципами господарського судочинства.

24. При цьому використання оціночних чинників, зокрема, таких понять, як: "суспільний інтерес", "значення для формування єдиної правозастосовчої практики", "малозначні справи", тощо не повинні викликати думку про наявність певних ризиків, адже виходячи з високого статусу Верховного Суду, у деяких випадках вирішення питання про можливість касаційного оскарження має відноситися до його дискреційних повноважень, оскільки розгляд скарг касаційним судом покликаний забезпечувати сталість судової практики, а не можливість проведення "розгляду заради розгляду".

25. Переглядаючи справу в касаційному порядку, Верховний Суд виконує функцію "суду права", що розглядає спори, які мають найважливіше (принципове) значення для суспільства та держави, та не є "судом фактів".

26. Учасники судового процесу повинні розуміти, що визначені п.2 ч.3 ст.287 ГПК випадки є винятком із загального правила і необхідність відкриття касаційного провадження у справі на підставі будь-якого з них потребує належних, фундаментальних обґрунтувань, як від заінтересованих осіб, так і від суду, оскільки в іншому випадку принцип "правової визначеності" буде порушено.

27. Згідно з п.1 ч.1 ст.293 ГПК суд касаційної інстанції відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.

28. Оскільки касаційна скарга не містить належних обґрунтувань, які могли б бути визнані такими, що підпадають під дію підпунктів а), б), в), г) п. 2 ч. 3 ст. 287 ГПК, колегія суддів вважає, що скаржником не дотримано умову допуску цієї справи до касаційного оскарження.

29. З урахуванням викладеного, Верховний Суд дійшов висновку про відмову у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Дніпропетровськгаз" на постанову Центрального апеляційного господарського суду від 03.04.2023 у справі №904/2259/22, оскільки скарга подана на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.

30. Касаційна скарга містить клопотання про зупинення виконання оскаржуваного судового рішення, яке підлягає залишенню без розгляду, оскільки суд дійшов висновку про відмову у відкритті касаційного провадження.

Керуючись статтями 234, 235, 287, 293 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд

У Х В А Л И В:

Відмовити у відкритті касаційного провадження у справі №904/2259/22 за касаційною скаргою Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Дніпропетровськгаз" на постанову Центрального апеляційного господарського суду від 03.04.2023.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Головуючий суддя О. Кібенко

Судді С. Бакуліна

В. Студенець