ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"16" травня 2023 р. Справа№ 911/627/22

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Тищенко О.В.

суддів: Шаптали Є.Ю.

Станіка С.Р.

без повідомлення учасників апеляційного провадження

розглянувши у письмовому провадженні матеріали апеляційної скарги Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» на рішення Господарського суду Київської області від 05.01.2023 (повний текст рішення складено та підписано 05.01.2023)

у справі №911/627/22 (суддя Бабкіна В.М.)

за позовом Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі»

до Білогородської сільської ради Бучанського району Київської області

про стягнення 135869,61 грн. за договором про надання послуг з розподілу електричної енергії № 230002487 від 01.01.2019

В С Т А Н О В И В

Приватне акціонерне товариство ДТЕК Київські регіональні електромережі (далі ПрАТ ДТЕК Київські регіональні електромережі, позивач) звернулося до Господарського суду Київської області з позовною заявою до Білогородської сільської ради Бучанського району Київської області (далі Білогородська сільська рада, відповідач) про стягнення 135869,61 грн. за договором про надання послуг з розподілу електричної енергії № 230002487 від 01.01.2019 р.

Вимоги позивача обґрунтовані укладенням договору про надання послуг з розподілу електричної енергії № 230002487 від 01.01.2019 р., згідно з яким позивачем було надано відповідні послуги Гореницькій сільській раді, які Білогородською сільською радою як правонаступником споживача оплачено не було, у зв`язку з чим позивач просить суд стягнути з відповідача 110854,38 грн. за розподіл електричної енергії, 2237,07 грн. за розподіл реактивної енергії, 7668,53 грн. пені, 3783,14 грн. 3% річних, 11326,49 грн. інфляційних втрат, і судові витрати покласти на відповідача.

Рішенням Господарського суду Київської області від 05.01.2023 у задоволенні позовних вимог відмовлено повністю.

Не погоджуючись з ухваленим рішенням суду першої інстанції, Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські регіональні електромережі» 07.02.2023 (згідно поштового трекера на конверті) звернулося до Північного апеляційного господарського суду із апеляційною скаргою, у якій просить суд поновити строк на апеляційне оскарження, скасувати рішення Господарського суду Київської області від 05.01.2023 у справі № 911/627/22 у повному обсязі та ухвалити нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.

В обґрунтування апеляційної скарги, скаржник вказав, що місцевий господарський суд, не повно та не об`єктивно з`ясував усі фактичні обставини справи, не дослідив і не надав правової оцінки наявним у матеріалах справи доказам, а тому, на думку скаржника, таке рішення прийнято з порушенням норм матеріального та процесуального права та підлягає скасуванню.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу №911/627/22 передано для розгляду колегії суддів у складі: головуючий суддя - Тищенко О.В. судді: Шаптала Є.Ю., Станік С.Р.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 14.02.2023 витребувано у Господарського суду Київської області матеріали справи №911/627/22. Відкладено вирішення питань, пов`язаних з рухом апеляційної скарги, які визначені главою 1 розділу Господарського процесуального кодексу України, за апеляційною скаргою Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» на рішення Господарського суду Київської області від 05.01.2023 у справі № 911/627/22.

09.03.2023 матеріали справи надійшли до Північного апеляційного господарського суду.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 14.03.2023 поновлено Приватному акціонерному товариству «ДТЕК Київські регіональні електромережі» пропущений строк на подання апеляційної скарги на рішення Господарського суду Київської області від 05.01.2023 у справі №911/627/22, відкрито апеляційне провадження за вказаною апеляційною скаргою, встановлено строк для надання відзиву на апеляційну скаргу. Справу призначено до розгляду без повідомлення (виклику) учасників справи.

30.03.2023 до Північного апеляційного господарського суду надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому останній просив залишити рішення місцевого господарського суду без змін, а скаргу без задоволення. У відзиві відповідач зазначив, що позивачем не надано доказів припинення Гореницької сільської ради, а також не надано доказів звернення до її ліквідаційної комісії. Крім того, не надано будь-яких доказів звернення позивача до відповідача щодо сплати спірної суми за договором №230002487 від 01.01.2019.

Разом з відзивом на апеляційну скаргу відповідач подав копії актів приймання-передачі наданих послуг з розподілу електричної енергії № А-93 від 29.10.2020 р., № А-36 від 29.12.2020 р., № А-37 від 29.12.2020 р. та платіжних доручень № 870 від 29.10.2020 р. на суму 12222,25 грн., №871 від 29.10.2020 р. на суму 1865,00 грн., № 927 від 09.11.2020 р. на суму 2254,43 грн., № 928 від 09.11.2020 р. на суму 27454,10 грн., №1106 від 29.12.2020 р. на суму 1894,16 грн., № 1105 від 29.12.2020 р. на суму 71464,23 грн. на підтвердження здійснення Гореницькою сільською радою оплат за договором, проте не заявляє клопотання про долучення їх як додаткових доказів, а також не наводить докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

Проте, як вбачається з матеріалів справи, відповідачем під час розгляду цієї справи місцевим судом вже заявлялось клопотання б/н, б/д (вх. № 16258/22 від 14.11.2022 р.) про долучення доказів, а саме копій вищевказаних документів, яке місцевим господарським судом розглянуте та долучені до клопотання відповідача б/н, б/д докази не прийняті до розгляду судом на підставі приписів ч. 8 ст. 80 ГПК України. Відтак, колегія суддів апеляційного суду не приймає копії зазначених документів до розгляду.

Відповідно до ч. 3 ст. 12 Господарського процесуального кодексу України спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Згідно з ч. 5 ст. 12 Господарського процесуального кодексу України для цілей цього Кодексу малозначними справами є, зокрема, справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. При цьому, частиною 7 вказаної статті визначено, що для цілей цього Кодексу розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб вираховується станом на 1 січня календарного року, в якому подається відповідна заява або скарга, вчиняється процесуальна дія чи ухвалюється судове рішення.

Колегією суддів враховано, що ціна поданого позову не перевищує 100 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01.01.2022.

Частиною 5 статті 252 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої із сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Частиною 10 ст. 270 Господарського процесуального кодексу України визначено, що апеляційні скарги на рішення господарського суду у справах з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Отже, справа №911/627/22 призначена до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін у справі.

Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» №64/2022 від 24 лютого 2022 року, затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-ІХ, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України.

Указом Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 14.03.2022 №133/2022, затвердженим Законом України від 15.03.2022 №2119-ІХ, Указом від 18.04.2022 №259/2022, затвердженим Законом України від 21.04.2022 №2212-ІХ, Указом від 17.05.2022 №341/2022, затвердженим Законом України від 22.05.2022 №2263-ІХ, Указом від 12.08.2022 №573/2022, затвердженим Законом України від 15.08.2022 №2500-ІХ, Указом від 07.11.2022 №757/2022, затвердженим Законом України від 16.11.2022 №2738-ІХ, Указом від 06.02.2023 №58/2023, затвердженим Законом України від 07.02.2023 №2915-IX продовжено строк дії воєнного стану в Україні до 20 травня 2023 року.

В силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку.

Розумність тривалості провадження повинна визначатися з огляду на обставини справи та з урахуванням таких критеріїв: складність справи, поведінка заявника та відповідних органів влади, а також ступінь важливості предмета спору для заявника (рішення Суду у справах Савенкова проти України, no. 4469/07, від 02.05.2013, Папазова та інші проти України, no. 32849/05, 20796/06, 14347/07 та 40760/07, від 15.03.2012).

Таким чином, оскільки судова система має забезпечувати дотримання права на доступ до правосуддя і здійснення такого правосуддя, з метою дотримання прав учасників та забезпечення права на справедливий суд, дотримання принципу пропорційності, реалізації засад змагальності, враховуючи завдання господарського судочинства, з метою всебічного, повного і об`єктивного розгляду справи у розумні строки, колегія суддів дійшла висновку про розгляд справи у розумний строк, тобто такий, що є об`єктивно необхідним для забезпечення можливості реалізації учасниками справи відповідних процесуальних прав, застосувавши ст.ст. 2, 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ст. 3 Конституції України та ст. 2, 11 Господарського процесуального кодексу України.

У відповідності до ст. 269 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

Щодо доданого позивачем до апеляційної скарги додаткового доказу, а саме, заяви про визнання кредиторських вимог, колегія суддів зазначає про таке.

Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього (ч. 3 ст. 269 ГПК України).

У вирішенні питань щодо прийняття додаткових доказів суд апеляційної інстанції повинен повно і всебічно з`ясовувати причини їх неподання з урахуванням конкретних обставин справи і об`єктивно оцінити поважність цих причин. У разі прийняття додаткових доказів у постанові апеляційної інстанції мають зазначатися підстави такого прийняття.

Відповідно до ч. 1 ст. 43 Господарського процесуального кодексу України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до висновку щодо застосування статей 80, 269 Господарського процесуального кодексу України, викладеного Верховним Судом у постанові від 18.06.2020 у справі №909/965/16, єдиний винятковий випадок, коли можливим є прийняття судом (у тому числі апеляційної інстанції) доказів з порушенням встановленого процесуальним законом порядку, це наявність об`єктивних обставин, які унеможливлюють своєчасне вчинення такої процесуальної дії, тягар доведення яких покладений на учасника справи (у даному випадку - відповідача).

Проте, у апеляційній скарзі позивач не зазначив, що стало причиною неподання такого доказу до суду першої інстанції. Більше того, як вбачається з відзиву відповідача, поданого до місцевого господарського суду, останній зазначав про те, що позивачеві було відомо про процедуру припинення Гореницької сільської ради, але не надано документу який би свідчив про заявлення кредиторських вимог позивачем до Гореницької сільської ради. Копію відзиву було направлено на адресу позивача, але останній не скористався правом подання відповіді на відзив та доказів на підтвердження своїх заперечень, як то заяви про визнання кредиторських вимог, до суду.

Враховуючи наведене, суд апеляційної інстанції не вбачає винятковості випадку неподання зазначеного доказу до суду першої інстанції у встановлений для цього строк, а тому не приймає зазначену заяву до розгляду та переглядає справу за наявними у ній доказами.

Згідно до ч. 1 ст. 270 Господарського процесуального кодексу України у суді апеляційної інстанції справи переглядаються за правилами розгляду справ у порядку спрощеного позовного провадження з урахуванням особливостей, передбачених у цій главі.

Колегія суддів апеляційного господарського суду, беручи до уваги межі перегляду справи у апеляційній інстанції, обговоривши доводи апеляційної скарги, проаналізувавши на підставі фактичних обставин справи застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права при прийнятті оскаржуваного рішення, дійшла висновку про те, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, а оскаржуване рішення місцевого господарського суду слід залишити без змін з наступних підстав.

11.07.1997 р. між Акціонерною енергопостачальною компанією «КИЇВОБЛЕНЕРГО» (у подальшому - Приватне акціонерне товариство «КИЇВОБЛЕНЕРГО», Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські регіональні електромережі») (енергопостачальна організація) та Гореницькою сільською радою (споживач) було укладено договір на користування електричною енергією № 151-14631 (у подальшому, як стверджує позивач, присвоєно новий номер договору - 230002487), відповідно до умов якого енергопостачальна організація зобов`язувалася постачати електричну енергію у відповідності з умовами договору, а споживач зобов`язувався своєчасно проводити сплату за використану електричну енергію та виконувати інші умови, визначені договором.

Згідно з п. 4.1 договору споживач зобов`язаний сплачувати за використану електроенергію, а також вносити всі інші платежі за розрахунковий період згідно з діючими в цей період тарифами, індексом цін та умовами цього договору.

Згідно з п.4.2. договору споживач зобов`язаний для визначення величини використаної електроенергії знімати та представляти за установленою формою до електропостачальної організації показання розрахункових електролічильників та електролічильників субспоживачів згідно з календарним графіком за формою згідно з додатком №9.

Відповідно до п.7.2 договору оплата платіжних документів здійснюється споживачем самостійно в 5-денний строк після дати, зазначеної в платіжному дорученні. При відсутності оплати через 5 днів після дати розрахунку за електричну енергію, яка буде спожита за розрахунковий період, або неявка представника споживача електропостачальна організація письмово повідомляє споживачу про дату та час відключення чи обмеження споживання електроенергії.

Зазначений договір діяв у повному обсязі до моменту запровадження ринку електричної енергії, а саме - до 01.01.2019 р.

Як слідує з матеріалів справи, електропостачання об`єктів Гореницької сільської ради на момент виникнення спірних правовідносин здійснювалось на підставі договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії, до якого споживач приєднався відповідно до Постанови НКРЕКП від 14.03.2018 № 312.

Як стверджує позивач, 01.01.2019 між Гореницькою сільською радою та ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» був укладений договір споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії №230002487, який є публічним договором приєднання та розміщений на сайті позивача за посиланням http://www.dtek-krem.com.ua. Договір укладений на умовах, які розроблені оператором системи розподілу та опубліковані на офіційному веб-сайті ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі», без викладення його в паперовій формі.

Позивачем додано до матеріалів справи екземпляр договору без реквізитів та підпису сторін, на який він посилається як на договір споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії №230002487 від 01.01.2019.

Відповідно до п.2.3 договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії, споживач сплачує за розподіл електричної енергії згідно з умовами глави 5 договору та інші послуги оператора системи розподілу згідно з додатком 4 «Порядок розрахунків».

Відповідно до п. 3.4 договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії споживач, що не є побутовим, зобов`язаний протягом 3-х календарних днів після закінчення розрахункового місяця або в інший узгоджений сторонами термін, надати оператору системи розподілу напряму або через (за умови надання відповідного сервісу постачальником) постачальника універсальних послуг/постачальника/постачальника послуг комерційного обліку звіт про покази засобів обліку за розрахунковий місяць, зразок якого наведено в додатку № 11 до договору. При обладнанні комерційних засобів обліку засобами дистанційної передачі даних, інформація про покази засобів обліку за розрахунковий місяць формується через канали дистанційного зв`язку.

Згідно з п.п. 5.1, 5.2, 5.3 договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії: ціною вказаного договору є вартість послуг з розподілу (передачі) електричної енергії на об`єкт (об`єкти) споживача; оплата послуг з розподілу здійснюється на поточний рахунок оператора системи розподілу; тариф (ціна) на послугу з розподілу електричної енергії та терміни оплати послуги зазначаються в додатку № 4 «Порядок розрахунків».

Як визначено п. 8.5 договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії, за внесення платежів, передбачених договором, з порушенням термінів, визначених додатком № 4, споживач сплачує оператору системи розподілу пеню у розмірі подвійної облікової ставки НБУ за кожний день прострочення платежу, враховуючи день фактичної оплати; сума пені зазначається в рахунковому документі окремим рядком.

У відповідності з п. 11.1 договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії, договір набирає чинності з дня приєднання споживача до умов вказаного договору, якщо інший строк на зазначено в заяві-приєднання, діє протягом 1 року та вважається продовженим на кожен наступний календарний рік, якщо за місяць до закінчення терміну дії договору жодною із сторін не буде заявлено про припинення його дії або перегляд умов.

Пунктом 6 додатку № 4 до договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії «Порядок розрахунків», визначено, що оплата послуг здійснюється споживачем на підставі виставлених оператором системи розподілу платіжних документів у строки, визначені в цих платіжних документах, які не можуть бути меншими за 5 днів з дня надання такого платіжного документа споживачу. При цьому, відповідно до п. 6.3 додатку № 4 до договору, в залежності від обраного способу обміну документами між сторонами відповідно до п. 13 додатку датою отримання платіжного документа, є, зокрема, в електронному вигляді день, наступний за тим, коли закінчився строк надання споживачем звіту про покази засобів обліку за розрахунковий період, зокрема, у разі їх надання: в електронному вигляді день, наступний за тим, коли закінчився строк надання споживачем звіту про покази засобів обліку за розрахунковий період, зокрема, у разі їх надання споживачем з використанням веб-сервісу «Особистий кабінет», який розміщений на сайті оператора системи розподілу або дата, зафіксована іншими ІТ-засобами, які були використані оператором системи розподілу для надсилання платіжного документу.

Згідно з п.7 додатку 4 «Порядок розрахунків» до договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії оплата послуг за фактичні обсяги розподіленої електричної енергії здійснюється споживачем на підставі виставлених оператором системи розподілу платіжних документів протягом 5 робочих днів від дня їх отримання.

Окрім того, згідно з п. 11 додатку 4 «Порядок розрахунків», у разі не отримання споживачем з будь-яких причин платіжного документу, оплата послуг з розподілу електричної енергії здійснюється споживачем самостійно не пізніше 5 робочих днів після настання строку оплати, встановленого цим порядком розрахунків, виходячи зокрема з даних, доступних споживачу з використанням веб-сервісу «Особистий кабінет».

Поряд з цим, додатком № 10 до договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії є Договір про надання послуг із забезпечення перетікань реактивної електричної енергії (договір про перетікання), яким визначено, що оператор системи розподілу надає послуги із забезпечення перетікань реактивної електричної енергії до електроустановок споживачів, що експлуатують електромагнітно незбалансовані установки з неефективним співвідношенням активної і реактивної потужності, а споживач вживає вичерпних технологічних заходів щодо компенсації перетікань реактивної електричної енергії у своїх електричних мережах та/або здійснює оплату оператору системи розподілу за перетікання реактивної електричної енергії згідно з умовами договору та додатками до нього (п. 2.1 договору про надання послуг із забезпечення перетікань).

Згідно з п.3.2 додатку №10 до договору споживач зобов`язується здійснювати оплату за перетікання реактивної електричної енергії згідно з Порядком розрахунків за перетікання реактивної електричної енергії (додаток до цього договору на послуги з перетікань).

Розрахунок плати за перетікання реактивної електричної енергії здійснюється у грошовій формі за розрахунковий період, який становить один календарний місяць відповідно до Методики обчислення плати та оформлюється згідно з Порядком розрахунків за перетікання реактивної електричної енергії (п.п. 5.2, 5.3 договору про перетікання).

Згідно з п. 6.3 договору про перетікання споживач несе відповідальність за несвоєчасну сплату платежів, передбачених умовами цього договору на послуги з перетікань. У випадку внесення платежів, передбачених п. 3.2 договору на послуги з перетікань, з порушенням термінів (строків) споживач сплачує оператору системи пеню в розмірі подвійної облікової ставки НБУ за кожний день прострочення платежу, враховуючи день фактичної оплати. Сума пені зазначається в розрахунковому документі окремим рядком.

В силу п. 8.1 договору про перетікання, такий договір набирає чинності з дня приєднання споживача до умов договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії та діє протягом дії договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії, якщо інший термін початку чи закінчення не визначено домовленістю сторін, а у разі недосягнення такої згоди в іншій спосіб, передбачений чинним законодавством.

26.05.2019 між приватним акціонерним товариством «Київобленерго» та Гореницькою сільською радою була укладена додаткова угода №1 до договору споживача про надання послуг розподілу електричної енергії №230002487 від 01.01.2019, відповідно до якої сторони домовились викласти пункт 1 додатку №4 до договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії №230002487 від 01.01.2019 в наступній редакції: «Обсяги спожитої електричної енергії визначаються за розрахунковий місяць. Розрахунковий місяць встановлено споживачу з 01 числа попереднього місяця по 01 число розрахункового (поточного) місяця. При розрахунках за фактично спожиту енергію поняття «розрахунковий місяць» та «календарний місяць» вважаються прирівняними. Якщо дата закінчення розрахункового місяця припадає на 30 або 31 число, у місяцях, які мають меншу кількість днів, вона переноситься на останній день місяця».

22.12.2020 Гореницька сільська рада направила на адресу ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» лист №1143/02-26 від 22.12.2020 р., відповідно до якого зазначала, що Гореницька сільська рада Києво-Святошинського району Київської області, у зв`язку з реорганізацією, була приєднана до Білогородської сільської ради Бучанського району Київської області на підставі рішення ІІ сесії Білогородської сільської ради № 17 від 09.12.2020 р., з огляду на що просила ДТЕК виключити з договору № 230002487 об`єкти згідно переліку.

22.12.2020 Білогородська сільська рада направила на адресу ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» лист № 1140/02-26, в якому рада просила у зв`язку з приєднанням до Білогородської сільської ради Бучанського району Київської області Бобрицької, Святопетрівської, Гореницької, Музичанської сільських рад Києво-Святошинського району Київської області, що відбулось на підставі рішень ІІ сесії Білогородської сільської ради №№ 15, 17, 18, 19 від 09.12.2020 р., включити лічильники сільських рад до договору № 230002476.

28.12.2020 між позивачем, відповідачем та Гореницькою сільською радою була укладена додаткова угода №2-ОТГ до договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії №230002476 від 01.01.2019, відповідно до якої, керуючись вимогами Цивільного кодексу України, Господарського кодексу України та, у зв`язку з припиненням діяльності попереднього споживача, уклали дану додаткову угоду до договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії №230002476 від 01.01.2019 про нижченаведене: сторони погоджуються в договорі №230002487 від 01.01.2019 сторону споживача Гореницька сільська рада змінити на Білогородська сільська рада.

Як стверджує позивач, останнім було виставлено до сплати Гореницькій сільській раді рахунки-фактури за послуги з розподілу електричної енергії №36 від 30.11.2020, №21 від 24.12.2020, №20 від 31.12.2020 та рахунки-фактури по оплаті за послуги з перетікання реактивної електроенергії №36 від 30.11.2020, №21 від 24.12.2020, №20 від 31.12.2020, але, оскільки Гореницька сільська рада взяті на себе зобов`язання в частині розрахунків не виконала та не здійснила оплати, у тому числі - за розподіл електричної енергії, заборгованість по якій становить 110854,38 грн., а заборгованість з оплати реактивної енергії складає 2237,07 грн. позивач звернувся до суду з вказаним позовом.

Позивач зазначає, що нарахування загальної суми заборгованості Гореницькій сільській раді відображено в оборотній відомості від 30.06.2021 за договором №230002487, а обсяг спожитої Гореницькою сільською радою електричної енергії підтверджується звітами про показники лічильників за жовтень 2020 року від 30.10.2020, за листопад 2020 року від 30.11.2020 та за грудень 2020 року від 31.12.2020

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 11 Цивільного кодексу України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є, зокрема, договори та інші правочини.

Частиною 1 статті 509 Цивільного кодексу України передбачено, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Відповідно до ст. 629 Цивільного кодексу України договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Згідно з ч. 1 ст. 633 Цивільного кодексу України публічним є договір, в якому одна сторона - підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо).

Частиною 1 ст. 634 Цивільного кодексу України передбачено, що договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору.

Укладений між сторонами договір за своєю правовою природою є договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу, а відповідно до ч. 1 ст. 714 Цивільного кодексу України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

Частиною 1 ст. 275 Господарського кодексу України встановлено, що за договором енергопостачання енергопостачальне підприємство (енергопостачальник) відпускає електричну енергію, пару, гарячу і перегріту воду споживачеві (абоненту), який зобов`язаний оплатити прийняту енергію та дотримуватися передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного обладнання, що ним використовується. Окремим видом договору енергопостачання є договір постачання електричної енергії споживачу. Особливості постачання електричної енергії споживачам та вимоги до договору постачання електричної енергії споживачу встановлюються Законом України «Про ринок електричної енергії».

Згідно з ч. 6, 7 ст. 276 Господарського кодексу України розрахунки за договорами енергопостачання здійснюються на підставі цін (тарифів), встановлених відповідно до вимог закону. Оплата енергії, що відпускається, здійснюється відповідно до умов договору. Договір може передбачати попередню оплату, планові платежі з наступним перерахунком або оплату, що проводиться за вартість прийнятих ресурсів.

Як встановлено судом і підтверджується матеріалами справи, 01.01.2019 р. між Гореницькою сільською радою та ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» був укладений договір споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії № 230002487, який є публічним договором приєднання та розміщений на сайті позивача за посиланням http://www.dtek-krem.com.ua.

Факт укладення договору підтверджується діями Гореницької сільської ради, які спрямовані на укладення договору та виконання його умов, зокрема, фактичне споживання послуг з розподілу електричної енергії.

Як стверджує позивач, останнім було надано послуги з розподілу електричної енергії та послуги із забезпечення перетікань реактивної електричної енергії в листопаді-грудні 2020 року, які Гореницькою сільською радою не оплачені. Позивач зазначає, що Гореницька сільська рада не здійснила оплати за розподіл електричної енергії та забезпечення перетікання реактивної енергії внаслідок перебування в стані реорганізації, а оскільки відповідач є правонаступником, то відповідно повинен здійснити оплату заборгованості.

Відповідно до ст.73, 74 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Згідно з п. 6-1 розділу V «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» до прийняття закону про адміністративно-територіальний устрій України визначення адміністративних центрів територіальних громад та затвердження територій територіальних громад здійснює Кабінет Міністрів України.

Розпорядженням Кабінету Міністрів України «Про визначення адміністративних центрів та затвердження територій територіальних громад Київської області» від 12.06.2020 № 715-р відповідно до абзацу першого п. 7-1 розділу V «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» визначено адміністративні центри та затверджено території територіальних громад Київської області згідно з додатком, відповідно до п. 2 якого Гореницька сільська рада Києво-Святошинський район входить до складу території Білогородської територіальної громади.

Згідно з пп. 1 п. 6-1 розділу V «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» у день набуття повноважень сільською, селищною, міською радою, обраною територіальною громадою, територія якої затверджена Кабінетом Міністрів України (далі сформована територіальна громада), припиняються повноваження сільських, селищних, міських рад, сільських, селищних, міських голів, обраних територіальними громадами, територія яких включена до території сформованої територіальної громади (далі розформовані територіальні громади).

Підпунктом 4 п. 6-1 розділу V «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» визначено, що сформована територіальна громада є правонаступником усього майна, прав та обов`язків розформованої територіальної громади.

Згідно з абз. 6 п. 6-1 розділу V «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» до прийняття закону про адміністративно-територіальний устрій України закінчення повноважень сільських, селищних, міських рад, їхніх виконавчих органів, а також реорганізація сільських, селищних, міських рад, їхніх виконавчих органів як юридичних осіб у зв`язку із змінами в адміністративно-територіальному устрої України здійснюються з урахуванням таких положень, зокрема, майнові зобов`язання, майнові та немайнові права юридичних осіб - органів місцевого самоврядування розформованої територіальної громади, територія якої включена до територій кількох сформованих територіальних громад, розподіляються між правонаступниками таких юридичних осіб відповідно до передавальних актів пропорційно обсягу розподілу майна, майнових прав та залишків бюджетних коштів між сформованими територіальними громадами.

Так, відповідно до п. 1.10 постанови Верховної Ради України від 17.07.2020 р. № 807-ІХ «Про утворення та ліквідацію районів» у Київський області утворено Бучанський район (з адміністративним центром у місті Буча) у складі територій Білогородської сільської, Бородянської селищної, Борщагівської сільської, Бучанської міської, Вишневої міської, Гостомельської селищної, Дмитрівської сільської, Ірпінської міської, Коцюбинської селищної, Макарівської селищної, Немішаївської селищної, Пісківської селищної територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України.

Рішенням Білогородської сільської ради Бучанського району Київської області «Про початок реорганізації Гореницької сільської ради шляхом приєднання до Білогородської сільської ради» від 09.12.2020 №17 розпочато процедуру реорганізації Гореницької сільської ради (код 04358514) шляхом приєднання до Білогородської сільської ради (код 04358477).

Відомості відносно реорганізації Гореницької сільської ради внесено до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Згідно з ч. 3 та ч. 4 ст. 8 Закону України «Про добровільне об`єднання територіальних громад» об`єднана територіальна громада є правонаступником всього майна, прав та обов`язків територіальних громад, що об`єдналися, з дня набуття повноважень сільською, селищною, міською радою, обраною такою об`єднаною територіальною громадою. У разі об`єднання всіх територіальних громад одного району в одну об`єднану територіальну громаду все майно спільної власності територіальних громад такого району є комунальною власністю об`єднаної територіальної громади, а пов`язані з таким майном права та обов`язки належать об`єднаній територіальній громаді з дня набуття повноважень сільською, селищною, міською радою, обраною такою об`єднаною територіальною громадою.

З дня набуття повноважень сільською, селищною, міською радою, обраною об`єднаною територіальною громадою, у порядку, визначеному цим Законом, здійснюється реорганізація відповідних юридичних осіб - сільських, селищних, міських рад, обраних територіальними громадами, що об`єдналися, та розміщених поза адміністративним центром об`єднаної територіальної громади, шляхом їх приєднання до юридичної особи - сільської, селищної, міської ради, розміщеної в адміністративному центрі об`єднаної територіальної громади. Після завершення реорганізації відповідні юридичні особи - сільські, селищні, міські ради припиняються у порядку, визначеному цим Законом. Юридична особа - сільська, селищна, міська рада, розміщена в адміністративному центрі об`єднаної територіальної громади, є правонаступником прав та обов`язків всіх юридичних осіб - сільських, селищних, міських рад, обраних територіальними громадами, що об`єдналися, з дня набуття повноважень сільською, селищною, міською радою, обраною об`єднаною територіальною громадою.

Водночас, згідно з ч.ч. 1, 5 ст. 104 Цивільного кодексу України юридична особа припиняється в результаті реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення) або ліквідації. У разі реорганізації юридичних осіб майно, права та обов`язки переходять до правонаступників. Юридична особа є такою, що припинилася, з дня внесення до єдиного державного реєстру запису про її припинення.

Відповідно до ч. 2 ст. 107 Цивільного кодексу України після закінчення строку для пред`явлення вимог кредиторами та задоволення чи відхилення цих вимог комісія з припинення юридичної особи складає передавальний акт (у разі злиття, приєднання або перетворення) або розподільчий баланс (у разі поділу), який має містити положення про правонаступництво щодо майна, прав та обов`язків юридичної особи, що припиняється шляхом поділу, стосовно всіх її кредиторів та боржників, включаючи зобов`язання, які оспорюються сторонами.

Доказів, які б підтверджували припинення Гореницької сільської ради, як і виключення з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань сторонами суду не надано.

Разом з тим, доказів звернення позивача до комісії з припинення юридичної особи в порядку, передбаченому нормами ст. 107 Цивільного кодексу України, а також Законом України «Про місцеве самоврядування», та відповідно включення до передавального акту цих вимог також не надано. При цьому, складення передавального акту передбачена і Цивільним кодексом України, і Законом України «Про місцеве самоврядування».

Місцевий господарський суд вірно звернув увагу, що до матеріалів справи позивачем не долучено доказів того, що ним на адресу відповідача - Білогородської сільської ради як правонаступника споживача виставлялись рахунки-фактури за послуги з розподілу електричної енергії, зокрема, №20 за грудень 2020 року від 31.12.2020 та рахунок-фактура по оплаті за перетікання реактивної електроенергії № 20 за грудень 2020 року від 31.12.2020 на суму 2237,07 грн., як і не подано будь-яких доказів звернення ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» до Білогородської сільської ради про сплату заборгованості за договором №230002487 від 01.01.2019 споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії, укладеним із Гореницькою сільською радою.

Позивач в обґрунтування своїх вимог в позовній заяві та в обґрунтування апеляційної скарги посилається на укладення з Гореницькою та Білогородською сільськими радами додаткової угоди №2-ОТГ від 28.12.2020 до договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії №230002476 від 01.01.2019 за умовами якої, сторони домовились в договорі №230002487 від 01.01.2019 сторону споживача Гореницька сільська рада змінити на Білогородська сільська рада.

Проте, зазначені доводи скаржника колегія суддів відхиляє, оскільки, як вірно зазначено місцевим господарським судом, вказану угоду укладено до іншого договору №230002476 від 01.01.2019 р., аніж той, на підставі якого позивачем заявлено до стягнення у даній справі суму заборгованості (№230002487). Крім того, силу вимог ст. 654 Цивільного кодексу України зміна договору вчиняється в такій самій формі, що й договір, що змінюється, якщо інше не встановлено договором або законом чи не випливає із звичаїв ділового обороту, проте позивачем не надано суду відповідних доказів зміни договору №230002487 від 01.01.2019.

При цьому, у додатковій угоді №2-ОТГ від 28.12.2020 до договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії №230002476 від 01.01.2019 не зазначено розміру кредиторської заборгованості, яку приймає на себе (за наявності такої) в якості зобов`язання новий споживач.

Враховуючи зазначене, колегія суддів погоджується з висновком місцевого господарського суду, що позивачем не доведено належними та допустимими доказами наявності заборгованості Білогородської сільської ради перед ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» за договором № 230002487 від 01.01.2019 р., у визначеній останнім сумі, як і тієї обставини, що до Білогородської сільської ради перейшли обов`язки щодо оплати заборгованості за зазначеним вище договором № 230002487 від 01.01.2019 р. саме у визначеній позивачем сумі.

Позивачем також було заявлено вимоги про стягнення з відповідача пені, 3% річних та інфляційних втрат. Але, оскільки позовні вимоги про стягнення пені, 3% річних та інфляційних втрат є похідними від вимоги про стягнення основної заборгованості, в задоволенні якої місцевим господарським судом відмовлено, то вказані вимоги позивача про стягнення з відповідача 7668,53 грн. пені, 3783,14 грн. 3% відсотків річних та 11326,49 грн. інфляційних втрат також задоволенню не підлягають.

З урахуванням вищенаведеного та не доведення позивачем належними та допустимими доказами обґрунтованості позовних вимог, суд апеляційної інстанції вважає вмотивованим висновок місцевого суду про відмову в задоволенні позовних вимог про стягнення з відповідача заборгованості в сумі 113091,45 грн., пені в сумі 7668,53 грн., інфляційних втрат в сумі 11326,49 грн., 3% річних в сумі 3783,14 грн. за договором споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії №230002487 від 01.01.2019.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 275 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.

Відповідно до ст. 276 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Колегія суддів апеляційного господарського суду вважає, що рішення Господарського суду Київської області від 05.01.2023 у справі №911/627/22, прийнято після повного з`ясування обставин, що мають значення для справи, які місцевий господарський суд визнав встановленими, є таким що відповідає нормам закону.

Таким чином, в задоволенні апеляційної скарги Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» на рішення Господарського суду Київської області від 05.01.2023 у справі №911/627/22 слід відмовити, а оскаржуване рішення Господарського суду Київської області залишити без змін.

Судові витрати розподіляються відповідно до вимог ст. 129 Господарського процесуального кодексу України.

Керуючись ст.ст. 129, 232-241, 275-284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд

П О С Т А Н О В И В:

1. Апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» на рішення Господарського суду Київської області від 05.01.2023 у справі №911/627/22 залишити без задоволення.

2. Рішення Господарського суду Київської області від 05.01.2023 у справі №911/627/22 залишити без змін.

3. Судові витрати (судовий збір) за розгляд апеляційної скарги покладаються на Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські регіональні електромережі».

4. Матеріали справи №911/627/22 повернути до Господарського суду Київської області.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена відповідно до ст. 287-291 Господарського процесуального кодексу України з урахуванням приписів п. 2 ч. 3 ст. 287 Господарського процесуального кодексу України.

Головуючий суддя О.В. Тищенко

Судді Є.Ю. Шаптала

С.Р. Станік