УХВАЛА

19 травня 2023 року

м. Київ

Справа № 29/5005/6381/2011 (904/2823/22)

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду Банаська О. О. - головуючого, Картере В. І., Пєскова В. Г.

розглянув матеріали касаційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Лізинг Пром"

на постанову Центрального апеляційного господарського суду від 05.04.2023

у складі колегії суддів: Верхогляд Т. А. (головуючої), Мороза В. Ф., Паруснікова Ю. Б.

та на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 03.02.2023

у складі судді Суховарова А. В.

у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Ольга."

до

1. Товариства з обмеженою відповідальністю "Скандій"

2. Товариства з обмеженою відповідальністю "Лізинг Пром"

за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідачів

1. Товариство з обмеженою відповідальністю "СКС"

2. Товариства з обмеженою відповідальністю "Глобал Інвест Капітал"

3. Товариства з обмеженою відповідальністю "Альфа Інвест Плюс"

4. Акціонерного товариства "Таскомбанк"

5. ОСОБА_1

6. ОСОБА_2

7. ОСОБА_3

8. ОСОБА_4

9. ОСОБА_5

10. Товариство з обмеженою відповідальністю "ТД ИРБИС"

11. ОСОБА_6

про визнання недійними правочину та витребування майна

ВСТАНОВИВ:

03.05.2023 Товариство з обмеженою відповідальністю "Лізинг Пром" (далі - ТзОВ "Лізинг Пром") звернулось до Верховного Суду з касаційною скаргою на постанову Центрального апеляційного господарського суду від 05.04.2023 та на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 03.02.2023 у справі № 29/5005/6381/2011 (904/2823/22).

Одночасно, за текстом та у прохальній частині касаційної скарги скаржником порушено питання щодо поновлення строку на касаційне оскарження.

Автоматизованою системою документообігу суду для розгляду справи № 29/5005/6381/2011 (904/2823/22) визначено склад суддів Верховного Суду: Банасько О. О. (головуючий), Картере В. І., Пєсков В. Г., що підтверджується протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 09.05.2023.

Дослідивши матеріали касаційної скарги, зміст оскаржених судових рішень судом встановлено таке.

Ліквідатор Товариства з обмеженою відповідальністю "Ольга." (далі - ТзОВ "Ольга.") Гусар І. О. 05.09.2022 в межах справи про банкрутство ТзОВ "Ольга." звернувся до Господарського суду Дніпропетровської області з позовом, за змістом якого, з урахуванням заяви від 01.02.2023, просив:

1) визнати недійсним договір купівлі-продажу нежитлових приміщень, який укладений у місті Харкові 20.05.2009 між Відкритим акціонерним товариством "Ольга" () (правонаступником якого є ТзОВ "Ольга.") як продавцем та Товариством з обмеженою відповідальністю "Скандій" () як покупцем, який посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Бінус О. О. за реєстровим № 1910, згідно умов якого продавець передає у власність (продає), а покупець приймає у власність (купує) нежитлові приміщення підвалу № 38. 1-го поверху № 54-:-87, 93-:-103, антресолі 1-го поверху № 104-:-119, 122, 123, 125-:-133, 136, 137а, 139-:-158 в будинку літ. "Х-4" загальною площею 24 073,4 кв.м., які розташовані в місті Харкові по вулиці Морозова в будинку № 13 (тринадцять);

2) витребувати на користь ТзОВ "Ольга." () з чужого незаконного володіння ТзОВ "Лізинг Пром" () наступне майно:

- нежитлові приміщення 1-го пов.№ 81 -:-84,87,93-:-103. антресолі 1-го пов.№112-:-119,122,123,125,126,133,139,158 в будівлі літ."Х-4", заг.пл. 11 045,4 кв.м., реєстраційний номер в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно -101;

- нежитлові приміщення 1-го поверху № 63-:-73, 80, антресолі 1-го поверху №111,136,137, в будівлі літ. "Х-4", загальною площею 5 518.4 кв.м., реєстраційний номер в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно - 101.

3) припинити право власності ТзОВ "Лізинг Пром" () на наступне майно:

- нежитлові приміщення 1-го пов. № 81-:-84,87,93-:-103, антресолі 1-го пов.№112-:-119,122,123,125,126,133,139,158 в будівлі літ."Х-4", заг.пл.11 045,4 кв.м., реєстраційний номер в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно -101;

- нежитлові приміщення 1-го поверху №63-:-73, 80, антресолі 1-го поверху №111,136,137, в будівлі літ. "Х-4", загальною площею 5 518,4 кв.м, реєстраційний номер в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно-101.

02.02.2023 ТзОВ "Ольга." звернулось до Господарського суду Дніпропетровської області із заявою про забезпечення позову, за змістом якої просило суд:

1) накласти арешт на наступні об`єкти нерухомого майна:

- нежитлові приміщення 1-го пов.№ 81-:-84,87,93-:-103, антресолі 1-го пов.№ 112-:-119, 122, 123, 125, 126, 133, 139, 158 в будівлі літ."Х-4", заг.пл.11 045,4 кв.м., реєстраційний номер в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно - 101;

- нежитлові приміщення 1-го поверху № 63-:-73, 80, антресолі 1-го поверху №111, 136, 137, в будівлі літ. "Х-4", загальною площею 5 518,4 кв.м., реєстраційний номер в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно - 101;

2) заборонити ТзОВ "Лізинг Пром" (), ОСОБА_6 , а також будь-яким державним реєстраторам, в тому числі нотаріусам, іншим акредитованим суб`єктам, усім посадовим особам, які уповноважені відповідно до законодавства України здійснювати реєстраційні дії в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, проводити будь-які реєстраційні дії, спрямовані на зміну власника, поділ, об`єднання, зміну інших характеристик, передачу третім особам будь-яких речових прав, щодо зареєстрованих на праві власності за ТзОВ "Лізинг Пром" наступних об`єктів нерухомого майна:

- нежитлові приміщення 1-го поверху № 81-:-84,87,93-:-103, антресолі 1-го пов.№112-:-119, 122, 123, 125, 126, 133, 139, 158 в будівлі літ."Х-4", заг.пл. 11 045,4 кв.м., реєстраційний номер в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно - 101;

- нежитлові приміщення 1-го поверху №63-:-73, 80, антресолі 1-го поверху №111, 136, 137, в будівлі літ. "Х-4", загальною площею 5 518,4 кв.м., реєстраційний номер в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно - 101.

В обґрунтування поданої заяви ТзОВ "Ольга." вказувало, що 30.09.2022 ТзОВ "Лізинг Пром" передано в іпотеку ОСОБА_6 спірне майно, витребування якого, зокрема, є предметом позову у даній справі.

Як встановлено судом першої інстанції, на підтвердження вищезазначених обставин ТзОВ "Ольга." надано інформаційну довідку з Державного реєстру речових прав, від 31.01.2023 № 321551265, інформаційну довідку з Державного реєстру речових прав від 31.01.2023 № 321551289, копію Договору іпотеки від 30.09.2022, укладеного між іпотекодавцем - ТОВ "Лізинг Пром" та іпотекодержателем - ОСОБА_6 , за умовами якого іпотекодавцем передано спірне майно іпотекодержателю з метою забезпечення виконання зобов`язань, що виникли на підставі укладеного між ОСОБА_2 перед ОСОБА_6 договору позики від 30.09.2022.

Таким чином, ТзОВ "Ольга.", посилаючись на факт вчинення ТзОВ "Лізинг Пром" дій щодо відчуження спірного майна, за наявності даного спору в провадженні Господарського суду Дніпропетровської області, зазначало про необхідність вжиття заявлених заходів забезпечення з метою уникнення можливого подальшого відчуження майна, витребування якого, є, зокрема, предметом спору, в той час як невжиття заходів забезпечення позову, запропонованих ТзОВ "Ольга.", може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду, ухваленого судом за результатом розгляду даної справи.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 03.02.2023 у справі № 29/5005/6381/2011(904/2823/22) заяву ТзОВ "Ольга." про забезпечення позову задоволено; а саме:

- накладено арешт на:

- нежитлові приміщення 1-го пов.№ 81-:-84,87,93-:-103, антресолі 1-го пов.№ 112-:-119, 122, 123, 125, 126, 133, 139, 158 в будівлі літ."Х-4", заг.пл.11 045,4 кв.м., реєстраційний номер в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно - 101;

- нежитлові приміщення 1-го поверху № 63-:-73, 80, антресолі 1-го поверху №111, 136, 137, в будівлі літ. "Х-4", загальною площею 5 518,4 кв.м., реєстраційний номер в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно - 101;

- заборонено ТзОВ "Лізинг Пром", ОСОБА_6 , а також будь-яким державним реєстраторам, в тому числі нотаріусам, іншим акредитованим суб`єктам, усім посадовим особам, які уповноважені відповідно до законодавства України здійснювати реєстраційні дії в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, проводити будь-які реєстраційні дії, спрямовані на зміну власника, поділ, об`єднання, зміну інших характеристик, передачу третім особам будь-яких речових прав, щодо зареєстрованих на праві власності за ТзОВ "Лізинг Пром" наступних об`єктів нерухомого майна: нежитлові приміщення 1-го поверху № 63-:-73, 80, антресолі 1-го поверху №111, 136, 137, в будівлі літ. "Х-4", загальною площею 5 518,4 кв.м., реєстраційний номер в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно - 101.

Задовольняючи заяву про забезпечення позову суд першої інстанції вважав обґрунтованими твердження ТзОВ "Ольга." щодо ймовірності відчуження спірного майна на користь третіх осіб, що, у випадку задоволення вимог позивача, унеможливить повернення спірного нерухомого майна до ліквідаційної маси банкрута в межах даного судового провадження.

Так суд вказав, що накладення арешту на спірне нерухоме майно та запровадження господарським судом заборони ТзОВ "Лізинг Пром", ОСОБА_6 та державним реєстраторам вчиняти будь-які реєстраційні дії стосовно спірних об`єктів нерухомого майна, спрямовані на зміну власника, поділ, об`єднання, зміну інших характеристик, передачу третім особам будь-яких речових прав щодо зареєстрованих на праві власності за ТзОВ "Лізинг Пром" спірних об`єктів нерухомості є співмірним заходом забезпечення позову та таким, що спрямований на збереження нерухомого майна та його правового статусу до моменту ухвалення рішення в даній справі, оскільки до вирішення спору у справі № 29/5005/6381/2011 (904/2823/22) по суті зміна власника майна, його обтяження іншими зобов`язаннями, тощо, у випадку задоволення позову, призведе до того, що ТзОВ "Ольга." не зможе відновити своє право без нових звернень до суду.

Також, суд першої інстанції зазначив, що при розгляді заяв про забезпечення позову не вирішується питання про законність або обґрунтованість позовних вимог по суті. До предмету дослідження на цій стадії входить лише питання про те чи може існуючий стан організації правовідносин ускладнити чи зробити неможливим виконання судового рішення.

Постановою Центрального апеляційного господарського суду від 05.04.2023 апеляційну скаргу ТзОВ "Лізинг Пром" залишено без задоволення, ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 03.02.2023 залишено без змін.

Суд апеляційної інстанції погодився з висновком суду першої інстанції щодо існування обґрунтованого ризику відчуження спірного майна на підставі договору іпотеки, який передбачає право іпотекодержателя звернути стягнення на спірне майно в позасудовому порядку шляхом набуття спірного майна (реєстрації за собою права власності на спірне майно), що потягне за собою зміну власника такого майна.

Так суд апеляційної інстанції зазначив, що ймовірність вибуття спірного майна з володіння відповідача-2 на користь ОСОБА_6 , на підставі іпотечного зобов`язання, є тим обґрунтованим припущенням того, що невжиття заходів забезпечення позову у даній справі може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду. Така ймовірність підтверджується, зокрема, твердженнями самого відповідача-2 в апеляційній скарзі: "право застави/іпотеки - це право на чуже майно, внаслідок установлення якого власник може бути примусово позбавлений права на своє заставлене майно".

Таким чином колегія суддів апеляційної інстанції дійшла висновку, що заходи забезпечення позову застосовані судом з метою запобігти відчуженню спірного майна. У разі невжиття таких заходів забезпечення виконання рішення суду у разі задоволення позову буде утруднено або стане неможливим.

У поданій касаційній скарзі скаржник вважає, що ухвала Господарського суду Дніпропетровської області від 03.02.2023 та постанова Центрального апеляційного господарського суду від 05.04.2023 у справі № 29/5005/6381/2011 (904/2823/22) прийняті з неправильним застосуванням норм матеріального права, а також порушенням норм процесуального права без врахування висновків, викладених у постановах Верховного Суду.

Надаючи оцінку поданій касаційній скарзі з урахуванням з урахуванням суті та змісту оскаржуваних судових рішень Верховний Суд виходить з такого.

Відповідно до статті 136 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) обґрунтування необхідності забезпечення позову полягає у доказуванні обставин, з якими пов`язано вирішення питання про забезпечення позову. Забезпечення позову застосовується як гарантія задоволення законних вимог позивача. Умовою застосування заходів до забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що майно, яке є у відповідача на момент пред`явлення позову до нього може зникнути, зменшитися за кількістю або погіршитися за якістю на момент виконання рішення.

У відповідності до статті 137 ГПК України позов забезпечується, зокрема, накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачу і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною відповідачу вчиняти певні дії; забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачу, або виконувати щодо нього інші зобов`язання; передачею речі, що є предметом спору, на зберігання іншій особі, яка не має інтересу в результаті вирішення спору; іншими заходами, необхідними для забезпечення ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав та інтересів, якщо такий захист або поновлення не забезпечуються заходами, зазначеними у пунктах 1-9 цієї частини.

Інститут вжиття заходів забезпечення позову є одним із механізмів забезпечення ефективного юридичного захисту.

Таким чином, забезпечення позову за правовою природою є засобом запобігання можливим порушенням майнових прав чи охоронюваних законом інтересів юридичної або фізичної особи, метою якого є уникнення можливого порушення в майбутньому прав та охоронюваних законом інтересів позивача, а також можливість реального виконання рішення суду та уникнення будь-яких труднощів при виконанні у випадку задоволення позову.

Відповідно до усталеної судової практики при вирішенні питання про забезпечення позову господарський суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Метою вжиття заходів забезпечення позову є уникнення можливого порушення в майбутньому прав та охоронюваних законом інтересів позивача, а також можливість реального виконання рішення суду та уникнення будь-яких труднощів і ускладнень ефективного захисту або поновлення оспорюваних прав та інтересів позивача, за захистом яких він звернувся, у випадку задоволення позову.

Отже, необхідною умовою для вжиття заходів до забезпечення позову є наявність обставин, які свідчать про те, що в разі невжиття таких заходів можуть виникнути перешкоди щодо виконання рішення суду. Безпосередньою метою вжиття заходів є саме забезпечення виконання рішення.

У цьому випадку, як установлено судами попередніх інстанцій з наданих позивачем документів, матеріали поданої заяви містять належні докази на підтвердження укладення договору іпотеки щодо спірного майна та реєстрації іпотеки за наявності перебування в провадженні Господарського суду Дніпропетровської області спору щодо права власності на спірне майно, що свідчить про ймовірність подальшого відчуження спірного майна на користь третіх осіб, що матиме наслідком ускладнення виконання рішення, ухваленого судом за результатом розгляду справи про право власності щодо спірного майна.

Судами попередніх інстанцій вірно зазначено, що заходи забезпечення позову застосовані з метою запобігти відчуженню спірного майна, у разі невжиття яких забезпечення виконання рішення суду у разі задоволення позову буде утруднено або стане неможливим.

Касаційний господарський суд враховує, що, переглядаючи справу в касаційному порядку, Верховний суд виконує функцію "суду права", що розглядає спори, які мають найважливіше (принципове) значення для суспільства та держави, та не є "судом фактів".

У рішенні Європейського суду з прав людини від 23.10.96 "Справа "Леваж Престасьон Сервіс проти Франції" (Levages Prestations Services v. France, заява № 21920/93, ЄСПЛ, § 48) вказано, що зважаючи на особливий статус суду касаційної інстанції, роль якого обмежено перевіркою правильності застосування норм закону, процесуальні процедури у такому суді можуть бути більш формальними, особливо, якщо провадження здійснюється після його розгляду судом першої інстанції, а потім судом апеляційної інстанції.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 05.04.2018 справа "ZUBAC v. CROATIA" (N 40160/12, ЄСПЛ, § 83) вказано що застосування передбаченого законодавством порогу ratione valoris для подання скарг до верховного суду є правомірною та обґрунтованою процесуальною вимогою, враховуючи саму суть повноважень верховного суду щодо розгляду лише справ відповідного рівня значущості.

Враховуючи, що повноваження суду касаційної інстанції обмежено перевіркою правильності застосування норм матеріального права чи порушенням норм процесуального права, зважаючи на особливий статус Верховного Суду, вирішення питання про можливість відкриття касаційного провадження відноситься до його дискреційних повноважень, оскільки розгляд скарг цим судом покликаний забезпечувати сталість судової практики, а не можливість проведення "розгляду заради розгляду".

Право на суд, одним з аспектів якого є право на доступ до суду, не є абсолютним, воно за своїм змістом може підлягати обмеженням, особливо щодо умов прийнятності скарги на рішення (MUSHTA v. UKRAINE 8863/06, § 37, ЄСПЛ, від 18.11.2010).

За приписами частини другої статті 293 ГПК України у разі оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.

Для Верховного Суду питання правильного застосування норм права під час прийняття оскаржених судових рішень у справі № 29/5005/6381/2011 (904/2823/22) є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо їх застосування чи тлумачення.

Враховуючи викладене, Верховний Суд дійшов висновку про відмову у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ТзОВ "Лізинг Пром" на постанову Центрального апеляційного господарського суду від 05.04.2023 та на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 03.02.2023 у справі № 29/5005/6381/2011 (904/2823/22).

Аналогічна правова позиція відображена в ухвалах Верховного Суду від 28.01.2021 № 905/1906/20, від 21.07.2021 № 910/20058/20, від 01.10.2021 № 904/4498/21, від 12.10.2021 № 902/696/21.

З огляду на відмову у відкритті касаційного провадження, клопотання скаржника про поновлення строку на касаційне оскарження залишається судом без розгляду.

Керуючись статтями 233, 234, 235, 293, 326 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду

УХВАЛИВ:

1. Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "Лізинг Пром" на постанову Центрального апеляційного господарського суду від 05.04.2023 та на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 03.02.2023 у справі № 29/5005/6381/2011 (904/2823/22).

2. Касаційну скаргу повернути заявнику з доданими до неї матеріалами.

3. Копію касаційної скарги залишити в суді касаційної інстанції.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Головуючий О. О. Банасько

Судді В. І. Картере

В. Г. Пєсков