УХВАЛА

м. Київ

15.05.2023Справа № 910/5839/23

Суддя господарського суду міста Києва Ломака В.С., розглянувши

позовну заяву ОСОБА_1

до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Простір»

про визнання протиправним та скасування рішення загальних зборів,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернулась до господарського суду міста Києва з позовом до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Простір» (далі - відповідач) про визнання протиправним та скасування рішення загальних зборів співвласників багатоквартирного будинку № 58-А Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Простір» від 25.02.2019, оформленого Протоколом № 1 Загальних звітних зборів відповідача від 25.02.2019 року - 12.03.2019 року з додатками.

В обґрунтування позовних вимог позивач вказувала, що загальні збори відповідача, які відбулися 25.02.2019 року були проведені із порушенням норм Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку», Закону України «Про житлово-комунальні послуги» та норм статуту відповідача, у зв`язку з чим вказане рішення загальних зборів відповідача від 25.02.2019, оформлене Протоколом № 1 є протиправним та підлягає скасуванню.

Вимоги щодо змісту та форми позовних заяв визначені статтями 162, 164, 172 Господарського процесуального України.

При цьому, якщо подана позовна заява не відповідає таким вимогам, приписами частини 1 статті 174 Господарського процесуального кодексу України законодавець передбачив механізм залишення позовної заяви без руху задля забезпечення позивачу можливості у встановлений судом строк усунути недоліки позовної заяви, що забезпечить можливість вважати її такою, що подана у день її первинного подання та прийняття її судом до розгляду.

Залишення позовної заяви без руху - це тимчасовий захід, який застосовується судом з метою усунення позивачем недоліків позовної заяви та дотримання порядку її подання, визначеного Господарським процесуальним кодексом України.

У даному випадку, подана позовна заява не відповідала вимогам статей 162, 164 Господарського процесуального кодексу України, у зв`язку з чим господарський суд міста Києва своєю ухвалою від 19.04.2023 залишив вказану позовну заяву без руху, встановив строк та спосіб усунення недоліків.

09.05.2023 року через відділ діловодства господарського суду міста Києва надійшла заява позивача про усунення недоліків.

Проаналізувавши зміст наведеної заяви позивача і доданих до неї документів, суд дійшов висновку, що визначені ухвалою господарського суду міста Києва від 19.04.2023 недоліки позовної заяви позивачем не усунуто в частині надання доказів надіслання відповідачу доданих до позовної заяви додатків із зазначенням їх переліку.

Так, позивачем до заяви додано копію накладної Укрпошти від 08.05.2023 № 041, копію опису вкладення у цінний лист від 08.05.2023 № 041 та фіскальний чек.

З означеного опису вкладення вбачається, що відповідачу надіслана копія позовної заяви з додатками на 24 аркушах, що не відповідає примірнику позовної заяви з додатками, що поданий до суду (33 аркуші).

При цьому, з долученого опису вкладення № 041 від 08.05.2023 не вбачається вичерпного переліку додатків до позовної заяви, які направлялись відповідачу та кількість їх аркушів, з урахуванням двостороннього друку.

Оскільки ОСОБА_1 не зазначила у описі вкладення вичерпного переліку додатків до позову, суд позбавлений можливості перевірити, які саме документи та чи всі додатки до позовної заяви було направлено позивачем відповідачу, що і було однією з підстав для залишення позовної заяви без руху.

При цьому, позивачем не наведено жодної обставини, яка унеможливила б подання доказів надіслання відповідачу доданих до позовної заяви додатків із зазначенням їх переліку.

Суд зауважує, що вимоги пункту 1 частини 1 статті 164, якою передбачено долучення до позовної заяви доказів надіслання копії позовної заяви з додатками іншим учасникам справи, має на меті забезпечення, як конституційних засад змагальності сторін та рівності усіх учасників процесу перед законом і судом (статті 129 Конституції України), так і аналогічних приписів статей 2, 7 Господарського процесуального кодексу України.

Принцип рівності сторін у процесі вимагає, щоб кожній стороні надавалася розумна можливість представляти справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно другої сторони (п. 87 Рішення Європейського суду з прав людини у справі "Салов проти України" від 06.09.2005).

У Рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Надточий проти України" від 15.05.2008 зазначено, що принцип рівності сторін передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом.

Відтак, на стадії прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі суд має бути впевненим у тому, що зазначені засади не були порушені заявником позову.

З огляду на викладене вище, суд вказує, що позивач не надав належних доказів направлення копії позовної заяви з додатками на адресу відповідача, що свідчить про не усунення визначених судом недоліків позовної заяви.

Приписами частини 4 статті 174 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Відповідно до частини 6 статті 174 Господарського процесуального кодексу України про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу, яку може бути оскаржено. Копія позовної заяви залишається в суді.

При цьому, суд звертає увагу позивача, що в силу пункту 8 статті 174 Господарського процесуального кодексу України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення недоліків.

Керуючись статтями 174 та 234 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд міста Києва

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 вважати неподаною та повернути особі, що звернулася із позовною заявою.

2. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена протягом десяти днів шляхом подання апеляційної скарги, з урахуванням положень п. 17.5 ч. 1 ПЕРЕХІДНИХ ПОЛОЖЕНЬ Господарського процесуального кодексу України.

Суддя В.С. Ломака