ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
УХВАЛА

"22" травня 2023 р. м ХарківСправа № 922/3024/21 (922/1994/23)
Господарський суд Харківської області у складі:

судді Усатого В.О.

розглянувши матеріали позовної заяви

ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 )
до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 )
про поділ спільної сумісної власності подружжя та визнання права власності на майно

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою суду від 02.09.2021, зокрема, відкрито провадження у справі про неплатоспроможність фізичної особи ОСОБА_2 ; введено процедуру реструктуризації боргів боржника та мораторій на задоволення вимог кредиторів; призначено керуючим реструктуризацією фізичної особи ОСОБА_2 арбітражного керуючого Шишлова О.М.

04.09.2021 здійснено офіційне оприлюднення оголошення про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність.

Постановою суду від 25.11.2021, залишеною без змін постановою Східного апеляційного господарського суду від 20.01.2022, припинено процедуру реструктуризації боргів боржника - фізичної особи ОСОБА_2 , припинено повноваження керуючого реструктуризацією фізичної особи ОСОБА_2 арбітражного керуючого Шишлова О.М., визнано фізичну особу ОСОБА_2 банкрутом та введено процедуру погашення боргів боржника, призначено керуючим реалізацією майна боржника - ОСОБА_2 арбітражного керуючого Шишлова О.М.

Крім того, постановою суду від 25.04.2023, крім іншого, визнано фізичну особу ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 , банкрутом та введено процедуру погашення боргів; призначено керуючим реалізації фізичної особи ОСОБА_1 арбітражного керуючого Бідну Оксану Іванівну .

16.05.2023 до суду від керуючого реалізацією фізичної особи ОСОБА_1 арбітражного керуючого Бідної О.І. надійшла позовна заява (вх. 1994/23), в якій остання просить суд:

1. У порядку поділу спільного майна подружжя визнати за ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) право особистої приватної власності на:

1) нежитлові приміщення 1-го поверху № 1-23, 25, 26, 40-50, площ. 591,0 кв.м., розташовані за адресою: АДРЕСА_3 ;

2) нежитлові приміщення 3-го поверху № 1-40, площ. 491,1 кв.м., розташовані за адресою: АДРЕСА_3 ;

3) нежитлові приміщення 5-го поверху № 1-29, площ. 505,8 кв.м., розташовані за адресою: АДРЕСА_3 ;

4) нежитлові приміщення 6-го поверху № 1-26, площ. 505,5 кв.м. розташовані за адресою: АДРЕСА_3 ;

5) нежитлові приміщення 7-го поверху № 1-36, площ. 499,5 кв.м., розташовані за адресою: АДРЕСА_3 ;

6) нежитлові приміщення 9-го поверху № 1-34,площ. 505,4 кв.м., розташовані за адресою: АДРЕСА_3 ;

7) нежитлові приміщення 10-го поверху № 1-28, площ. 502,5 кв.м., розташовані за адресою: АДРЕСА_3 .

2. У порядку поділу спільного майна визнати за ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 , АДРЕСА_2 ) право особистої приватної власності на:

1) нежитлові приміщення підвалу № 1-4, 25, 28-38, 41, 42, 44-47, площ. 573,0 кв.м. розташовані за адресою: АДРЕСА_3 ;

2) нежитлові приміщення 2-го поверху № 1, 2, 3, 6, 8-35, площ. 512,6 кв.м. розташовані за адресою: АДРЕСА_3 ;

3) нежитлові приміщення 4-го поверху № 1-41, площ. 497,7 кв.м., розташовані за адресою: АДРЕСА_3 ;

4) нежитлові приміщення 8- го поверху № 1-28, площ. 505,0 кв.м., розташовані за адресою: АДРЕСА_3 ;

5) нежитлові приміщення 11-гоповерху № 1-10, площ. 534,9 кв.м., розташовані за адресою: АДРЕСА_3 .

3. Судові витрати покласти на відповідача.

Відповідно до ч. 1 ст. 7 Кодексу України з процедур банкрутства спори, стороною в яких є боржник, розглядаються господарським судом за правилами, передбаченими Господарським процесуальним кодексом України, з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

Частиною 2 ст. 7 Кодексу України з процедур банкрутства господарський суд, у провадженні якого перебуває справа про банкрутство (неплатоспроможність), в межах цієї справи вирішує всі майнові спори, стороною в яких є боржник; спори з позовними вимогами до боржника та щодо його майна; спори про визнання недійсними результатів аукціону; спори про визнання недійсними будь-яких правочинів, укладених боржником; спори про повернення (витребування) майна боржника або відшкодування його вартості відповідно; спори про стягнення заробітної плати; спори про поновлення на роботі посадових та службових осіб боржника; спори щодо інших вимог до боржника.

Відповідно до протоколу передачі справи раніше визначеному складу суду (вхідний номер 1994/23 від 16.05.2023), позовна заява передана для розгляду у складі суду: суддя Усатий В.О., в проваджені у якого перебуває справа про банкрутство ОСОБА_2 .

Розглянувши матеріали позовної заяви, суд встановив, що позовну заяву подано без додержання процесуальних вимог статті 162, 164 Господарського процесуального кодексу України ( далі ГПК України) з огляду на наступне.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 164 ГПК України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 2 ст. 123 ГПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платники, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначаються Законом України "Про судовий збір".

Статтею 4 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За змістом частини першої статті 190 ЦК України майном, як особливим об`єктом, вважаються окрема річ, сукупність речей, а також майнові права та обов`язки.

Позовними вимогами у даній справі є визнання права власності на об`єкти нерухомого майна, що за своїм змістом є майновою вимогою, тобто судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового характеру.

Частиною другою статті 4 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що ставка судового збору за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Пунктом 2 частини першої статті 163 ГПК України передбачено, що у позовах про визнання права власності на майно або його витребування ціна позову визначається вартістю майна.

Отже, судовий збір за подання позовної заяви про визнання права власності на майно, витребування або повернення майна (рухомих та нерухомих речей) визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Аналогічна правова позиція викладена в ухвалі Верховного Суду від 04.03.2019 у справі № 923/441/18.

У постанові від 25.08.2020 у справі № 910/13737/19 Велика Палата Верховного Суду зазначила, що майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 162, п. п. 1-3 ч. 1 ст. 163 ГПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці. Ціна позову визначається: 1) у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, або сумою, оспорюваною за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку; 2) у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; 3) у позовах, які складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.

Тобто будь-який майновий спір має ціну.

Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності визначається з урахуванням вартості спірного майна.

Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (постанова Великої Палати Верховного Суду від 26.02.2019 у справі № 907/9/17).

Як зазначено вище, судовий збір за подання до суду позовної заяви про поділ спірного майна подружжя та визнання права власності на майно визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. При цьому суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки такий обов`язок покладається на позивача. Аналогічні правові висновки викладені в судових рішенням Верховного Суд у складі Касаційного господарського суду у справах №911/3045/16 від 23.01.2018, №903/14416/17 від 25.01.2018 та №923/441/18 від 04.03.2019.

За подання даного позову позивачем сплачено судовий збір у розмірі 5475,36 грн.

Водночас, подані позивачем документи не дозволяють встановити ціну позову (вартість спірного майна) щодо вимог майнового характеру, а тому неможливо встановити розмір судового збору, який підлягає сплаті позивачем при поданні даної позовної заяви.

Крім того, відповідно до п. 9 ч. 3 ст. 162 ГПК України позовна заява повинна містити попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи.

Разом із тим, позивач не надав розрахунку суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи.

Окрім того, відповідно до ч. 2 ст. 164 ГПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Згідно з вимогами ст. 91 ГПК України, письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Учасники справи мають право подавати письмові докази в електронних копіях, посвідчених електронним цифровим підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до закону. Електронна копія письмового доказу не вважається електронним доказом. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Обґрунтовуючи позовну заяву, позивач вказує, що шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 зареєстрований 04 жовтня 2002 року міським відділом реєстрації актів громадського стану Харківського обласного управління юстиції, актовий запис № 1891 та розірвано постановою Полтавського апеляційного суду від 06 липня 2022 року по справі № 646/13541/15-ц, однак жодних доказів в підтвердження зазначених обставин суду не надає.

Отже, позивачем не дотримано приписи ч. 2 ст. 164 ГПК України.

Відповідно до п. 6 ч. 3 ст. 162 ГПК України позовна заява повинна містити відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору.

Позовна заява не містить відомостей про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі заходи здійснювалися.

Згідно п. 7 ч. 3 ст. 162 ГПК України позовна заява повинна містити, відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися.

Позовна заява не містить відомостей про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися.

Згідно п. 8 ч. 3 ст. 162 ГПК України позовна заява повинна містити, перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Позовна заява не містить відомостей щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових доказів, копії яких додано до позовної заяви та доказів, якими позивач обґрунтовує позовну заяву.

Відповідно до п.10 ч.3 ст.162 ГПК України позовна заява повинна містити підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом з тих самих підстав.

Однак, позовна заява не містить підтвердження про відсутність подання іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом з тих самих підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 ГПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає за необхідне позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху, повідомити позивача про недоліки позовної заяви та надати п`ятиденний строк для їхнього усунення, а також попередити позивача про те, що згідно з ч. 4 ст. 174 ГПК України, якщо він не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Суд окремо звертає увагу, що у вступній частині позовної заяви містяться відомості про третіх осіб, що не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору - Акціонерне товариство "Державний Експортно імпортний банк України" ( , 03050, м. Київ, вул. Антоновича, б. 127) та керуючий реструктуризацією фізичної особи ОСОБА_2 арбітражний керуючий Шишлов О.М.( свідоцтво про право на здійснення діяльності арбітражного керуючого №975 від 11.06.2013, 61037, м. Харків, вул. Плеханівська, буд. 126/1).

Відповідно до ч. 1 ст. 50 ГПК України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї із сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи. Відповідно до ч. 3 ст. 50 ГПК України у заявах про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.

Суд зазначає, що третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, може вступити у справу виключно на стороні позивача або відповідача. Така вимога є імперативною, однак позивачем не зазначено на стороні кого вступають у справу вищезазначені треті особи. Також, ч. 3 ст. 50 ГПК України визначено, що у заяві про залучення третьої особи зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі. Як вбачається зі змісту позовної заяви, позивачем не було наведено зазначеного.

Крім того, СУД ЗВЕРТАЄ УВАГУ ПОЗИВАЧА, що спори, які розглядаються в межах справи про банкрутство, однак, в ПОЗОВНОМУ ПРОВАДЖЕННІ, не позбавляють позивача від обов`язку виконати вимоги п. 2 ст. 164 ГПК України та подати до суду разом із позовною заявою всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, зокрема документи, що підтверджують право власності на рухоме та нерухоме майно, яке є предметом даного спору.

Керуючись ст. ст. 162, 164, 174, 232-235 ГПК України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 (вх. № 1994/23 від 16.05.2023) залишити без руху.

Повідомити позивача про допущені недоліки позовної заяви (вх. № 1994/23 від 16.05.2023).

Позивачу - ОСОБА_1 у п`ятиденний строк з дня вручення цієї ухвали усунути недоліки, надати суду:

- зазначення ціни позову (вартості спірного майна);

- докази сплати судового збору у встановлених порядку та розмірі (як за вимогу майнового характеру);

- попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи;

- доказів в підтвердження реєстрації шлюбу між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 ;

- копію постанови Полтавського апеляційного суду від 06 липня 2022 року по справі № 646/13541/15-ц;

- надання відомостей про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

- надання відомостей про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

- підтвердження про відсутність подання іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом з тих самих підстав.

Попередити позивача про те, що згідно з ч. 4 ст. 174 ГПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя В.О. Усатий