ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 травня 2023 року

м. Київ

cправа № 910/5851/22

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Сухового В.Г. - головуючого, Берднік І.С., Зуєва В.А.,

розглянув у порядку письмового провадження касаційну скаргу Відділу примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України на постанову Північного апеляційного господарського суду від 20.01.2023 (Корсак В.А., Ходаківська І.П., Євсіков О.О.) у справі №910/5851/22

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "СКН "Сучасна комерційна нерухомість" до 1) Товариства з обмеженою відповідальністю "Таймкол", 2) Державного підприємства "Сетам", 3) Відділу примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України про визнання недійсним електронного аукціону (торгів), визнання недійсним та скасування протоколу проведення електронного аукціону (торгів)

Історія справи

1. Товариство з обмеженою відповідальністю "СКН "Сучасна комерційна нерухомість" (далі - Позивач) звернулося в Господарський суд міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Таймкол" (далі - Відповідач-1), Державного підприємства "Сетам" (далі - Відповідач-2) та Відділу примусового виконання рішень Департаменту Державної виконавчої служби Міністерства юстиції України (далі - Відповідач-3) про визнання недійсним електронного аукціону (торги) з реалізації арештованого майна АТ "Київмедпрепарат", а саме: нежитлової будівлі, площею 1128,80 м2, за адресою: м. Київ, вул. Саксаганського, буд. 139, корп. 3, літ. "Р" (лот №511248), що відбулися 20.06.2022 та визнання недійсним протоколу проведення електронного аукціону (торгів) №572843 від 20.06.2022, складеного за результатами проведення електронних торгів з реалізації арештованого нерухомого майна АТ "Київмедпрепарат", а саме: нежитлової будівлі, площею 1128,80 м2, за адресою: м. Київ, вул. Саксаганського, буд. 139, корп. 3, літ. "Р" (лот №511248), що відбулися 20.06.2022.

2. Ухвалою Господарського суду міста Києва від 02.09.2022 позовну заяву залишено без руху.

3. Ухвалою Господарського суду міста Києва від 27.09.2022 позовну заяву повернуто Позивачу з підстав не усунення недоліків позовної заяви.

Короткий зміст оскаржуваного судового рішення, ухваленого судом апеляційної інстанції

4. Постановою Північного апеляційного господарського суду від 20.01.2023 ухвалу Господарського суду від 27.09.2022 скасовано, а позовну заяву передано на стадію вирішення питання про відкриття провадження у справі.

5. Постанова суду мотивована тим, що оскаржувана ухвала не може бути визнана законною, адже в даному випадку суд діяв не як суд, встановлений законом.

Короткий зміст вимог касаційної скарги

6. Відповідач-3 подав касаційну скаргу (нова редакція) на постанову апеляційного господарського суду, в якій просить її скасувати, а ухвалу суду першої інстанції від 27.09.2022 залишити без змін.

Аргументи учасників справи

Доводи Відповідача-3, який подав касаційну скаргу (узагальнено)

7. Судом апеляційної інстанції під час перегляду ухвали місцевого господарського суду порушено частину першу статті 32 ГПК України щодо визначення складу суду.

8. Судом апеляційної інстанції не враховано рішення Голови Верховного Суду №1/0/49-22 від 24.03.2022, №129/0/149-22 від 10.05.2022, №403/0/149-22 від 24.08.2022, №525/0/149-22 від 16.11.2022 "Про відтермінування набрання чинності змінами до Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно- телекомунікаційної системи (в частині визначення особливостей автоматизованого розподілу судових справ)" та безпідставно застосовано підпункт 82.16 пункта 82 "Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи" від 25.01.2022 (з урахуванням змін від 22.02.2022).

9. Апеляційним господарським судом порушено пункти 1.1, 4.1 Розділу IV "Засад використання автоматизованої системи документообігу Господарського суду міста Києва", затверджені рішенням зборів суддів Господарського суду міста Києва №17 від 14.09.2015 (зі змінами внесеними рішенням зборів суддів №1 від 01.07.2021), а також пункт 2.3.43 "Положення про автоматизовану систему документообігу суду", затвердженого рішенням Ради суддів України №30 від 26.11.2010 (зі змінами та доповненнями).

10. Апеляційний господарський суд втрутився в автоматизований розподіл справ між суддями суду першої інстанції та намагається штучно передати цю справу №910/5851/22 конкретно визначеному судді, який розглядав заяву Позивача про забезпечення позову у справі №910/5361/22.

Позиція інших учасників справи у відзивах на касаційну скаргу

11. Позивач подав відзив на касаційну скаргу, в якому просить залишити її без задоволення, постанову суду апеляційної інстанції без змін, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

11.1. Позивач зазначає, що статтею 39 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" визначені повноваження Голови Верховного Суду, до яких не відноситься відтермінування набрання чинності (зупинення дії) чинного "Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему".

12. Відповідачі-1, 2 відзиви на касаційну скаргу не надали, що у відповідності до частини третьої статті 295 ГПК України не перешкоджає перегляду оскаржуваного судового рішення у даній справі у касаційному порядку.

Інші документи

13. Від Позивача до Верховного Суду надійшло клопотання про закриття касаційного провадження за касаційною скаргою Відповідача-3 на постанову апеляційного господарського суду від 20.01.2023 з тих підстав, що, по-перше, оскаржувана постанова суду апеляційної інстанції не підлягає касаційному оскарженню, а по-друге, особа, яка подала касаційну скаргу не має процесуальної дієздатності.

13.1. Посилання Позивача на те, що оскаржувана постанова суду апеляційної інстанції не підлягає касаційному оскарженню, а тому касаційне провадження підлягає закриттю, колегія суддів відхиляє, з огляду на те, що, враховуючи пункт 2 частини першої статті 287 та пункт 6 частини першої статті 255 ГПК України, ухвала Господарського суду міста Києва від 27.09.2022 про повернення позовної заяви на підставі статті 174 ГПК України, переглянута в апеляційному порядку, відноситься до судового рішення, на яке може бути подана касаційна скарга.

Крім того, посилання Позивача на те, що 13.02.2023 Господарським судом міста Києва прийнято позовну заяву Позивача та призначено підготовче засідання, не впливає на перегляд оскарженого Відповідачем-3 судового рішення апеляційного господарського суду в касаційному порядку, оскільки у касаційному порядку перегляду підлягає оскаржуване судове рішення станом на дату його прийняття.

13.2. Доводи Позивача про те, що особа, яка подала касаційну скаргу (Відповідач-3) не має процесуальної дієздатності, оскільки не є юридичною особою, а є структурним підрозділом Міністерства юстиції України, колегія суддів відхиляє з огляду на таке.

Відповідно до статті 6 Закону України "Про органи та осіб, які здійснюють примусове виконання судових рішень і рішень інших органів" систему органів примусового виконання рішень становлять: Міністерство юстиції України; органи державної виконавчої служби, утворені Міністерством юстиції України в установленому законодавством порядку.

Департамент державної виконавчої служби Міністерства юстиції України є структурним підрозділом Міністерства юстиції України.

Колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що в даному випадку скаржником, який є Відповідачем-3 у справі, є Міністерство юстиції України в особі Відділу примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби і довіреність на представництво інтересів Міністерства юстиції України в судах, копію якої додано до матеріалів касаційної скарги Відповідача-3, надано саме Міністерством юстиції України, що, з огляду на зазначене вище та положення статті 6 Закону України "Про органи та осіб, які здійснюють примусове виконання судових рішень і рішень інших органів", спростовує посилання скаржника на те, що особа, яка подала касаційну скаргу не має процесуальної дієздатності.

Крім того, Позивач, звертаючись в суд з позовом у цій справі, самостійно визначив склад учасників справи, серед яких і Відділ примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України (Відповідач-3, скаржник), тому посилання Позивача на те, що вказана особа не є юридичною особою, а тому не має процесуальної дієздатності, може мати ознаки надмірного формалізму.

ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ

Оцінка аргументів учасників справи і висновків судів попередніх інстанції

14. Як встановлено судом апеляційної інстанції, 01.07.2022 Позивач подав в Господарський суд міста Києва заяву про забезпечення позову (до подання позовної заяви), в якій просив вжити заходи забезпечення позову (до подачі позовної заяви) про визнання недійсним електронного аукціону (торгів) від 20.06.2022 та скасування протоколу №572843 проведення електронного аукціону (торгів) від 20.06.2022.

14.1. Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 01.07.2022 заяву у справі №910/5361/22 передано на розгляд судді Коткову О.В.

14.2. Ухвалою Господарського суду міста Києва від 04.07.2022 у справі №910/5361/22 (суддя Котков О.В.) заяву про забезпечення позову задоволено повністю.

15. Також, судом апеляційної інстанції встановлено, що 12.07.2022 Позивачем в Господарський суд міста Києва подано позовну заяву до Відповідачів-1, 2, 3 про визнання недійсним електронного аукціону (торги) з реалізації арештованого майна АТ "Київмедпрепарат", а саме: нежитлової будівлі, площею 1128,80 м2, за адресою: м.Київ, вул. Саксаганського, буд. 139, корп. 3, літ. "Р" (лот №511248), що відбулися 20.06.2022 та визнання недійсним протоколу проведення електронного аукціону (торгів) №572843 від 20.06.2022, складеного за результатами проведення електронних торгів з реалізації арештованого нерухомого майна АТ "Київмедпрепарат".

15.1. Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 12.07.2022 справу передано судді Алєєвій І.В. і ухвалою Господарського суду міста Києва від 20.07.2022 (суддя Алєєва І.В.) у цій справі №910/5851/22 позовну заяву повернуто Позивачу.

15.2. Постановою Північного апеляційного господарського суду від 15.08.2022 ухвалу Господарського суду міста Києва від 20.07.2022 скасовано, а справу №910/5851/22 направлено до суду першої інстанції на стадію вирішення питання про відкриття провадження у справі.

15.3. Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 30.08.2022 справу №910/5851/22 розподілено судді Щербакову С.О.

При цьому, як звертає увагу суд апеляційної інстанції, у розділі "Вибір відбувся серед суддів" протоколів від 12.07.2022 та від 30.08.2022 суддя Котков О.В., що здійснював розгляд заяви про забезпечення позову до подання позовної заяви, був у переліку серед суддів під час здійснення автоматичного розподілу матеріалів позовної заяви у цій справі №910/5851/22.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 02.09.2022 (суддя Щербаков С.О.) позовну заяву залишено без руху. Ухвалою Господарського суду міста Києва від 27.09.2022 (суддя Щербаков С.О.) позовну заяву повернуто Позивачу.

16. Здійснюючи апеляційний перегляд та приймаючи постанову про скасування ухвали суду першої інстанції від 27.09.2022, апеляційний господарський суд виходив з такого.

16.1. Згідно з частиною дев`ятнадцятою статті 32 ГПК України особливості розподілу судових справ встановлюються Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

16.2. Рішенням Вищої ради правосуддя №1845/0/15-21 від 17.08.2021 затверджено "Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи".

Відповідно до рішення Вищої ради правосуддя №166/0/15-22 від 22.02.2022 затверджено зміни до "Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи", затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя №1845/0/15-21 від 17.08.2021, зі змінами, затвердженими рішенням Вищої ради правосуддя №83/0/15-22 від 25.01.2022 "Про затвердження Змін до "Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи".

Підпунктом 82.16 пункта 82 "Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи" (з урахуванням змін від 22.02.2022) передача судової справи (провадження) раніше визначеному судді, судді-доповідачу проводиться без застосування автоматизованого розподілу щодо позовних заяв, які надійшли після подання до суду заяви про забезпечення позову або доказів.

16.3. Тобто, в порушення приписів підпункта 82.16 пункта 82 "Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи" (з урахуванням змін від 22.02.2022) позовну заяву у цій справі не було передано судді Коткову О.В., як раніше визначеному для розгляду заяви про забезпечення позову, без застосування автоматизованого розподілу справи.

16.4. Отже, беручи до уваги наведені приписи чинного законодавства та встановлені у даній справі обставини щодо подання Позивачем заяви про забезпечення позову до подання позову та руху матеріалів позовної заяви у цій справі, постановлена Господарським судом міста Києва у складі судді Щербакова С.О. оскаржувана ухвала від 27.09.2022 не може бути визнана законною, оскільки, у даному випадку, суд діяв не як суд, встановлений законом, а тому ухвала підлягає скасуванню, а позовна заява - передачі на стадію вирішення питання про відкриття провадження у справі.

17. Колегія суддів погоджується з висновком апеляційного господарського суду про наявність підстав для скасування ухвали Господарського суду міста Києва від 27.09.2022 та передачі позовної заяви Позивача до суду першої інстанції на стадію вирішення питання про відкриття провадження у справі, оскільки позовна заява у цій справі не була передана раніше визначеному судді Коткову О.В. для розгляду конкретної справи без застосування автоматизованого розподілу судової справи. Проте, суд касаційної інстанції не може погодитися з мотивувальною частиною постанови суду апеляційної інстанції виходячи з такого.

18. Відповідно до частини третьої статті 138 ГПК України у разі подання заяви про забезпечення позову до подання позовної заяви заявник повинен пред`явити позов протягом десяти днів, якщо інші строки не встановлено законом.

19. Як встановлено судом апеляційної інстанції і зазначалося вище, 01.07.2022 Позивач подав в Господарський суд міста Києва заяву про забезпечення позову (до подання позовної заяви) і згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 01.07.2022 заяву у справі №910/5361/22 передано на розгляд судді Коткову О.В. В подальшому, 12.07.2022, тобто, у строк, визначений частиною третьою статті 138 ГПК України, Позивач подав в Господарський суд міста Києва позовну заяву. Водночас, як встановлено апеляційним господарським судом, відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 12.07.2022 справу передано судді Алєєвій І.В. При цьому, з протоколу вбачається, що суддя Котков О.В. був в переліку суддів, серед яких здійснювалося визначення судді для розгляду цієї справи.

20. Згідно зі статтею 6 ГПК України у господарських судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система. Позовні та інші заяви, скарги та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до господарського суду і можуть бути предметом судового розгляду, в порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в день надходження документів. Визначення судді або колегії суддів (судді-доповідача) для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою у порядку, визначеному цим Кодексом (автоматизований розподіл справ).

Відповідно до підпункту 17.4 пункту 17 Розділу ХІ "Перехідні положення" ГПК України до визначення Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів), можливості вчинення передбачених цим Кодексом дій з використанням підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи такі дії вчиняються в такому порядку:

- визначення судді або колегії суддів (судді-доповідача) для розгляду конкретної справи здійснюється до приведення Положення про автоматизовану систему документообігу суду у відповідність із цією редакцією Кодексу в частині порядку визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи, але не довше, ніж три місяці з дня набрання чинності цією редакцією Кодексу, - за допомогою автоматизованої системи документообігу суду за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу;

- після приведення Положення про автоматизовану систему документообігу суду у відповідність із цією редакцією Кодексу в частині порядку визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи - за допомогою автоматизованої системи документообігу суду за правилами, встановленими цією редакцією Кодексу.

Згідно з частиною першою статті 32 ГПК України визначення судді, а в разі колегіального розгляду - судді-доповідача для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою під час реєстрації документів, зазначених в частині другій статті 6 цього Кодексу, а також в інших випадках визначення складу суду на будь-якій стадії судового процесу, з урахуванням спеціалізації та рівномірного навантаження для кожного судді, за принципом випадковості та в хронологічному порядку надходження справ.

Частиною тринадцятою статті 32 ГПК України визначено, що справа, розгляд якої розпочато одним суддею чи колегією суддів, повинна бути розглянута тим самим суддею чи колегією суддів, за винятком випадків, які унеможливлюють участь судді у розгляді справи, та інших випадків, передбачених цим Кодексом.

21. Рішенням Ради суддів України №30 від 26.11.2010 затверджено "Положення про автоматизовану систему документообігу суду". Відповідно до підпункта 2.3.44 (розподіл судових справ шляхом передачі судової справи раніше визначеному у судовій справі судді) пункта 2.3 (розподіл судових справ між суддями) Положення (у редакції рішення Ради суддів України №25 від 02.04.2015 чинній на час здійснення розподілу вказаних вище заяви про забезпечення позову та позовної заяви), раніше визначеному в судовій справі головуючому судді (судді-доповідачу) передаються також заяви про забезпечення позову, доказів.

У даному випадку передача раніше визначеному судді чи судді-доповідачу, без застосування авторозподілу справи, заяв, клопотань, скарг та інших документів, що подані після визначення автоматизованою системою судді (судді-доповідача) для розгляду конкретної справи, обумовлена процесуальною пов`язаністю розгляду таких документів в одній конкретній справі, крім випадків, коли приписами процесуального закону встановлено окремий розгляд таких заяв, клопотань, скарг тощо, тобто їх розгляд згідно з вимогами закону здійснюється окремо від конкретної справи в іншому провадженні, яке є іншою конкретною справою у розумінні автоматизованого розподілу справи для визначення складу суду.

22. При цьому, слід враховувати, що, оскільки зазначеним вище передбачено, що раніше визначеному в судовій справі судді передаються заяви про забезпечення позову, а за частиною першою статті 138 ГПК України заява про забезпечення позову може бути подана як після подання позову, так і до подання позовної заяви, тому логічним і послідовним є висновок про те, що в разі, коли заяву про забезпечення позову подано до подання позовної заяви та визначено суддю (суддю-доповідача) для розгляду цієї конкретної справи, то відповідна позовна заява, яка подається в порядку, визначеному частиною третьою статті 138 ГПК України, також повинна бути передана раніше визначеному в цій судовій справі судді без застосування автоматизованого розподілу, тобто, тому судді, який був раніше визначений для розгляду конкретної справи у зв`язку з поданням заяви про забезпечення позову.

22.1. Системний аналіз приписів статей 6 і 32 ГПК України, з урахуванням пункта 17.4 Перехідних положень ГПК України в частині порядку визначення судді для розгляду конкретної справи дає підстави для таких висновків:

- автоматизованою системою визначається суддя для розгляду конкретної справи, а не окремої заяви, клопотання, скарги та інших документів, крім випадків, коли розгляд таких документів в іншому (окремо від основної справи) провадженні встановлено процесуальним законом;

- після визначення автоматизованою системою судді для розгляду конкретної справи всі заяви, клопотання, скарги та інші документи, що надходять у цій справі, передаються цьому судді без застосування автоматизованого розподілу, оскільки предметом автоматизованого розподілу є саме конкретна справа, а не заява чи скарга у справі, крім випадків, встановлених процесуальним законом, наприклад, частиною першою статті 323 ГПК України;

- Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затверджене рішенням Ради суддів України №30 від 26.11.2010 для визначення судді (судді-доповідача) застосовується в частині, що не суперечить приписам статті 32 ГПК України з огляду на вимоги пункта 17.4 Перехідних положень ГПК України, а тому перелік випадків передачі заяв (позовних заяв), клопотань, скарг та інших документів, що передаються у конкретній справі, раніше визначеному судді без застосування авторозподілу справи не є вичерпним.

22.2. Недотримання такого порядку визначення судді для розгляду конкретної справи може мати негативні процесуальні наслідки.

Зокрема, у даному випадку окремий розгляд позову та заяви про забезпечення позову у різних конкретних справах унеможливлює реалізацію приписів частин дев`ятої і тринадцятої статті 145 ГПК України щодо скасування заходів забезпечення позову судом, який розглядає позовну заяву по суті.

23. Отже, колегія суддів погоджується з висновком суду апеляційної інстанції, що позовна заява безпідставно не була передана судді, що був раніше визначений для розгляду цієї конкретної справи у зв`язку з поданням заяви про забезпечення позову. Проте, суд касаційної інстанції вважає, що апеляційний господарський суд помилково послався на приписи підпункта 82.16 пункта 82 "Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи" від 25.01.2022 (з урахуванням змін від 22.02.2022) з огляду на таке.

24. Рішенням Вищої ради правосуддя №1845/0/15-21 від 17.08 2021 затверджено "Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи".

Рішенням Вищої ради правосуддя №83/0/15-22 від 25.01.2022 затверджено Зміни до "Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи", якими це Положення доповнено новим розділом IV "Особливості автоматизованого розподілу судових справ". Доручено Державній судовій адміністрації України забезпечити приведення автоматизованого розподілу судових справ у судах у відповідність до затверджених змін до 01.03.2022.

Рішенням Вищої ради правосуддя №166/0/15-22 від 22.02.2022 внесено зміни до рішення Вищої ради правосуддя №83/0/15-22 від 25.01.2022, згідно з якими, зокрема, Державній судовій адміністрації України, Київському апеляційному суду, Верховному Суду необхідно до 15.03.2022 забезпечити приведення автоматизованого розподілу судових справ у судах у відповідність до затверджених змін. Визначено, що порядок роботи автоматизованої системи документообігу суду визначається Положенням, яке затверджується Радою суддів України та застосовується в частині, що не суперечить Положенню про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженому рішенням Вищої ради правосуддя №1845/0/15-21 від 17.08.2021.

Відповідно до підпункту 6 пункту 56 розділу XII "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про судоустрій і статус суддів" в період дії надзвичайного чи воєнного стану та протягом 30 днів після дня його скасування (припинення) і за умови відсутності повноважного складу Вищої ради правосуддя, визначеного статтею 131 Конституції України, Голова Верховного Суду або особа, яка виконує повноваження Голови Верховного Суду, затверджує Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положення, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів), а також затверджує внесення змін до зазначених документів.

Головою Верховного Суду відповідно до підпункту 6 пункту 56 розділу XII "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про судоустрій і статус суддів" з метою забезпечення належної діяльності судів під час воєнного стану прийнято рішення про відтермінування набрання чинності змінами до Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (в частині визначення особливостей автоматизованого розподілу судових справ), унесеними рішеннями Вищої ради правосуддя №83/0/15-22 від 25.01.2022 та №166/0/15-22 від 22.02.2022: до 01.06.2022 (рішення Голови Верховного Суду №1/0/49-22 від 24.03.2022); до 01.09.2022 (рішення Голови Верховного Суду №129/0/149-22 від 10.05.2022); до 01.12.2022 (рішення Голови Верховного Суду №403/0/149-22 від 24.08.2022); до 01.03.2023 (рішення Голови Верховного Суду №525/0/149-22 від 16.11.2022).

25. Таким чином, з огляду на наведене, судом апеляційної інстанції помилково застосовано "Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи" від 25.01.2022 (з урахуванням змін від 22.02.2022) і доводи касаційної скарги в цій частині (пункт 8 постанови) визнаються обґрунтованими.

26. Щодо посилання скаржника на те, що судом апеляційної інстанції під час перегляду ухвали місцевого господарського суду порушено частину першу статті 32 ГПК України щодо визначення складу суду (пункт 7 постанови), колегія суддів зазначає, що зазначена норма процесуального права була застосована судом в сукупності із нормами "Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи", зміни до якого внесені рішеннями Вищої ради правосуддя №83/0/15-22 від 25.01.2022 та №166/0/15-22 від 22.02.2022, проте, колегія суддів не вважає, що частина перша статті 32 ГПК України не підлягає до застосування у спірних правовідносинах в межах цієї справи №910/5851/22. Така норма процесуального права, в даному випадку, підлягає до застосування в сукупності зі статтею 6, частиною тринадцятою статті 32 та підпунктом 17.4 пункту 17 Розділу ХІ "Перехідні положення" ГПК України, про що було зазначено вище (пункт 20 постанови).

27. Доводи скаржника, наведені в пунктах 9, 10 постанови, колегія суддів відхиляє з підстав, наведених у пунктах 19-22.2 постанови.

28. Щодо посилання Позивача, про яке вказано в пункті 11.1 постанови, колегія суддів зазначає, що таке посилання є помилковим з підстав, наведених в пункті 24 постанови.

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

29. Відповідно до пункту 3 частини першої статті 308 ГПК України суд касаційної інстанції за результатами розгляду касаційної скарги має право скасувати судові рішення повністю або частково і ухвалити нове рішення у відповідній частині або змінити рішення, не передаючи справи на новий розгляд.

Статтею 311 ГПК України визначено, що підставами для скасування судових рішень повністю або частково і ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права. Порушення норм процесуального права може бути підставою для скасування або зміни рішення лише за умови, якщо це порушення призвело до ухвалення незаконного рішення. Неправильним застосуванням норм матеріального права вважається: неправильне тлумачення закону, або застосування закону, який не підлягає застосуванню, або незастосування закону, який підлягав застосуванню. Зміна судового рішення може полягати в доповненні або зміні його мотивувальної та (або) резолютивної частини.

30. Враховуючи наведене, колегія суддів дійшла висновку, що, оскільки суд апеляційної інстанції, дійшовши, по суті вірного висновку, що правильним є передача позовної заяви, яка подана після подання заяви про забезпечення позову судді, раніше визначеному для розгляду конкретної справи у зв`язку з поданням заяви про забезпечення позову, проте, в обґрунтування своєї позиції застосував норми правового акту, набрання чинності якого відтерміновано (пункт 24 постанови), тому мотивувальну частину постанови суду апеляційної інстанції слід змінити, виклавши її в редакції даної постанови (пункти 20-22.2 постанови).

31. Водночас, колегія суддів погоджується з висновками апеляційного господарського суду про наявність підстав для скасування ухвали Господарського суду міста Києва від 27.09.2022 та передачу позовної заяви у цій справі №910/5851/22 на стадію вирішення питання про відкриття провадження у справі, а тому в іншій частині постанову суду апеляційної інстанції слід залишити без змін.

Щодо розподілу судових витрат

32. З огляду на те, що судом касаційної інстанції не змінено постанову апеляційного господарського суду в частині остаточного її висновку по суті вимог, тому розподіл судових витрат за розгляд касаційної скарги, відповідно до частини чотирнадцятої статті 129 ГПК України, не здійснюється.

Керуючись ст.ст. 300, 301, 308, 311, 314, 315, 317 ГПК України, Суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Касаційну скаргу Відділу примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України залишити без задоволення.

2. Постанову Північного апеляційного господарського суду від 20.01.2023 у справі №910/5851/22 змінити, виклавши її мотивувальну частину в редакції цієї постанови. В іншій частині зазначену постанову залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий В. Суховий

Судді І. Берднік

В. Зуєв