РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

18.05.2023Справа №910/1630/23

Суддя Господарського суду міста Києва Бойко Р.В., розглянувши в порядку письмового провадження справу за позовом Корпорації "Українські атомні прилади та системи"

до Державного підприємства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" в особі Відокремленого підрозділу "Запорізька атомна електрична станція"

про стягнення 500 456,62 грн.,

ВСТАНОВИВ:

У січні 2023 року Корпорація "Українські атомні прилади та системи" звернулась до Господарського суду міста Києва із позовом до Державного підприємства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" в особі Відокремленого підрозділу "Запорізька атомна електрична станція" про стягнення 500 456,62 грн.

В обґрунтування позовних вимог Корпорація "Українські атомні прилади та системи" вказує, що нею на виконання своїх зобов`язань за Договором №21186-19/19-121-11-19-08497 від 06.09.2020 було виконано роботи з розробки проектно-конструкторської документації тренажеру "Фланці ЕВ на патрубках ВБ" вартістю 818 316,67 грн., в той час як Державним підприємством "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" в особі Відокремленого підрозділу "Запорізька атомна електрична станція" було частково оплачено такі роботи - у загальному розмірі 516 978,54 грн., у зв`язку з чим у відповідача виник борг перед позивачем у розмірі 301 338,13 грн.

Крім того, у зв`язку з неналежним виконанням відповідачем свого грошового зобов`язання за Договором №21186-19/19-121-11-19-08497 від 06.09.2020 Корпорація "Українські атомні прилади та системи" стверджує про наявність правових підстав для нарахування у період з 30.01.2020 по 23.02.2022 та стягнення з Державного підприємства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" інфляційних втрат у розмірі 148 420,60 грн. та 3% річних у розмірі 50 697,89 грн.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 06.02.2023 відкрито провадження у справі №910/1630/23; визнано її малозначною та вирішено здійснювати її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін; визначено сторонам у справі строки для подання відзиву на позов, відповіді на відзив та заперечень на відповідь на відзив.

15.02.2023 в системі "Електронний суд" Державним підприємством "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" було сформовано відзив на позов, в якому відповідач зазначає, що позивач не довів надання йому, зареєстрованої в ЄРПН податкової накладної, як передбачено умовами п. 2.2 Договору №21186-19/19-121-11-19-08497 від 06.09.2020, а отже відсутні підстави для визнання строку оплати ПДВ за договором таким, що настав. Крім того, відповідач зазначає, що доданий до позовної заяви акт №1 здачі-приймання виконаних робіт від 16.12.2019 не містить обов`язкових реквізитів, передбачених для первинного документу, а саме: обсягу господарської операції, одиниці виміру господарської операції, а відтак не може кваліфікуватись за своєю природою як акт здачі-приймання виконаних робіт в розумінні умов спірного договору.

24.02.2023 засобами поштового зв`язку від Корпорації "Українські атомні прилади та системи" надійшла відповідь на відзив, в якій позивач вказує, що ним 13.01.2020 було зареєстровано в Єдиному державному реєстрі податкових накладних та 17.01.2020 надано відповідачу шляхом надсилання на електронну адресу податкову накладну та електронну квитанцію про реєстрацію податкової накладної. Крім того, позивач звертає увагу суду, що відповідачем не сплачено не лише частину боргу у розмірі, що відповідає ПДВ, а й частину боргу без ПДВ. Також позивач вказує, що згідно із кодом 2454 класифікатора ДК 011-96 одиницею виміру господарської операції є гривня, а обсягом її кількість, а відтак твердження Державного підприємства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом", що акт №1 здачі-приймання виконаних робіт від 16.12.2019 не може кваліфікуватись за своєю природою як акт здачі-приймання виконаних робіт, є необґрунтованими. Окремо позивач зазначає, що між сторонами було укладено всього 8 ідентичних договорів на виконання робіт із розробки проектно-конструкторської документації (які відрізняються лише предметом та вартістю робіт) та їх виконання оформлювалось однаково, проте відповідачем повністю оплачено роботи за 4 договорами, по спірному договору відповідач оплатив роботи частково, а по 3 іншим договорам роботи не оплачені взагалі. При цьому, наявність такого боргу Державним підприємством "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" визнавалась та не заперечувалась у листі вих. №01-10540/03вих від 08.08.2022.

02.03.2023 в системі "Електронний суд" Державним підприємством "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" було сформовано заперечення на відповідь, в яких (окрім того, що вже зазначалось у відзиві) відповідач вказує, що позивач у даній справі посилається на договірні відносини, які не мають жодного відношення ні до предмету позову, ні до предмету спору за відносинами сторін в межах Договору №21186-19/19-121-11-19-08497 від 06.09.2019, а відтак суд має залишити поза увагою доводи позивача щодо інших правовідносин.

Враховуючи, що сторонами було подано всі, передбачені Господарським процесуальним кодексом України, заяви по суті спору, суд приходить до висновку про можливість розглянути справу по суті за наявними матеріалами.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Господарський суд міста Києва встановив наступне.

23.08.2019 між Державним підприємством "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" в особі Відокремленого підрозділу "Запорізька атомна електрична станція" (замовник) та Корпорацією "Українські атомні прилади та системи" (підрядник) укладено Договір №21186-19/19-121-11-19-08497 (надалі - Договір), у відповідності до п. 1.1 якого замовник доручив та зобов`язався оплатити, а підрядник прийняв на себе зобов`язання з виконання робіт на тему: Тренажерний комплекс спеціальної підготовки НТЦ ВП ЗАЕС. Розробка проектно-конструкторської документації тренажеру "Фланці ЕВ на патрубках ВБ". Лабораторія "Реактор і транспортно-технологічне устаткування" НТЦ ВП ЗАЕС Корпус "Г".

У пункті 2.1 Договору сторонами погоджено, що вартість робіт за цим договором зазначається в Протоколі погодження договірної ціни (невід`ємний Додаток №1 до договору) і визначена на підставі Договірної ціни (невід`ємний Додаток №2 до договору) та складає:

- 681 930,56 грн.

- окрім того ПДВ 136 386,11 грн.

- разом 818 316,67 грн.

Пунктом 2.2 Договору передбачено, що оплата виконаних робіт здійснюється на підставі акта здачі-приймання виконаних робіт, підписаного обома сторонами, шляхом перерахування грошових коштів на поточний рахунок підрядника протягом 45 календарних днів з дати підписання акта здачі-приймання виконаних робіт. Оплата замовником частини вартості робіт у розмірі суми ПДВ здійснюється після отримання ним від підрядника податкової накладної, оформленої та зареєстрованої в Єдиному реєстрі податкових накладних (ЄРПН) у встановлених ПК України випадках та порядку.

Згідно п. 3.1 Договору строки виконання робіт за договором визначено Календарним планом на виконання робіт (невід`ємний Додаток №3 до договору).

Пунктами 4.11, 4.12, 4.13 Договору визначено, що підрядник зобов`язаний надати замовнику податкову накладну за формою, визначеною чинною редакцією наказу Мінфіну №1307 від 31.12.2015, складену в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи, і зареєстровану в Єдиному реєстрі податкових накладних (ЄРПН), шляхом направлення її на дві електронні адреси замовника та протягом терміну, визначеного чинною редакцією ПКУ. Разом із податковою накладною підрядник надає замовнику електронну квитанцію про реєстрацію податкової накладної у ЄРПН. Підрядник зобов`язується вказувати в податковій накладній позначення одиниці вимірювання роботи, що виконується за договором, згідно з вимогами "Класифікатору системи позначень одиниць вимірювання та обліку", ДК 011-96, затвердженого наказом Держстандарту України від 09.01.1997 №8. Підрядник зобов`язаний вказувати в податковій накладній код робіт згідно ДКПП 016:2010 відповідно до чинного законодавства України.

З моменту підписання акту здачі-приймання виконаних робіт до замовника переходить право власності на розроблену згідно з даним договором проектно-конструкторську документацію (п. 5.3 Договору).

Відповідно пунктів 6.4, 6.6 Договору після отримання повідомлення про позитивний результат вхідного контролю, підрядник надає замовнику акти здачі-приймання виконаних робіт протягом 5 робочих днів у кількості 4 примірників. Належним виконанням робіт за договором є підписання сторонами актів здачі-приймання виконаних робіт.

У пункті 7.5 Договору зазначено, що у випадку ненадання підрядником замовнику у встановлений договором термін електронної податкової накладної, зареєстрованої у ЄРПН, замовник має право в односторонньому порядку зменшити вартість робіт за договором, передбачену у п. 2.1 цього договору на суму ПДВ.

За невиконання п. 4.11 договору підрядник зобов`язаний сплатити замовнику штраф у розмірі процентної ставки ПДВ за договором (7.12 Договору).

Договір вступає в силу з моменту його підписання обома сторонами та діє до 31.12.2019, але в будь-якому випадку - до повного виконання сторонами своїх зобов`язань, передбачених даним договором (п. 11.1 Договору).

У Календарному плату (Додаток №3 до Договору) сторонами погоджено, що підрядник повинен виконати роботи з дати оформлення договору до 30.11.2019.

16.12.2019 Державним підприємством "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" в особі Відокремленого підрозділу "Запорізька атомна електрична станція" (замовник) та Корпорацією "Українські атомні прилади та системи" (підрядник) складено акт №1 здачі-приймання виконаних робіт про те, що підрядник виконав роботи загальною вартістю 818 316,67 грн. з розробки проектно-конструкторської документації належним чином та в повному обсязі згідно Договору. Сторони претензій одна до одної не мають.

Спір у справі виник у зв`язку з твердженнями позивача про виконання ним належним чином своїх зобов`язань за Договором, в той час як відповідачем було виконано свої зобов`язань з оплати робіт частково, у зв`язку з чим у останнього виник борг у розмірі 301 338,13 грн. Крім того, позивач вказує про наявність правових підстав для стягнення з відповідача інфляційних втрат у розмірі 148 420,60 грн. та 3% річних у розмірі 50 697,89 грн.

Дослідивши зміст укладеного між позивачем та відповідачем Договору, суд дійшов висновку, що даний правочин за своєю правовою природою є договором підряду на проведення проектних та пошукових робіт, а тому спірні правовідносини регулюються Главою 61 Цивільного кодексу України.

Частиною 1 статті 887 Цивільного кодексу України передбачено, що за договором підряду на проведення проектних та пошукових робіт підрядник зобов`язується розробити за завданням замовника проектну або іншу технічну документацію та (або) виконати пошукові роботи, а замовник зобов`язується прийняти та оплатити їх.

До договору підряду на проведення проектних і пошукових робіт застосовуються положення цього Кодексу, якщо інше не встановлено законом (ч. 2 ст. 887 Цивільного кодексу України).

Отже, за умовами Договору позивач зобов`язався на замовлення відповідача розробити проектно-конструкторську документацію на тему: Тренажерний комплекс спеціальної підготовки НТЦ ВП ЗАЕС. Розробка проектно-конструкторської документації тренажеру "Фланці ЕВ на патрубках ВБ". Лабораторія "Реактор і транспортно-технологічне устаткування" НТЦ ВП ЗАЕС Корпус "Г".

В матеріалах справи наявний складений сторонами акт №1 здачі-приймання виконаних робіт від 16.12.2019, в якому сторонами було зафіксовано належне та повне виконання Корпорацією "Українські атомні прилади та системи" робіт за Договором, а також відсутність у сторін претензій одна до одної.

Вказаний акт здачі-приймання виконаних робіт підписаний уповноваженими представниками сторін та скріплений печатками Державного підприємства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" в особі Відокремленого підрозділу "Запорізька атомна електрична станція" та Корпорації "Українські атомні прилади та системи", а також в ньому міститься посилання на реквізити Договору.

Варто відзначити, що відповідач у своєму відзиві жодним чином не спростовує факт виконання робіт за Договором, а лише вказує, що акт №1 здачі-приймання виконаних робіт від 16.12.2019 містить недоліки в оформленні та що позивачем не доведено передання такого акту Державному підприємству "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" у чотирьох примірниках.

Суд відхиляє такі доводи відповідача як необґрунтовані, оскільки, по-перше, Державне підприємство "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" підписало такий акт та навіть частково оплатило за ним роботи.

По-друге, жодних доказів висловлення зауважень до акту з дати його підписання (16.12.2019) до звернення позивача до суду із даним позовом матеріали справи не містять, що дає суду підстави для висновку про спрямованість даних доводів Державного підприємства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" виключно на ухилення від виконання своїх зобов`язань з оплати виконаних робіт.

По-третє, у листі вих. №01/098-10 від 29.06.2022 Державне підприємство "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" жодним чином не заперечувало наявність у нього боргу перед Корпорацією "Українські атомні прилади та системи" за Договором (зокрема, не послалось ні на ненастання строку оплати, ні на неналежне оформлення здачі-приймання виконаних робіт), а лише повідомило, що Комісією з питань ухвалення рішення щодо необхідності оплати критичних платежів поточної діяльності та погашення кредиторської заборгованості ВП ЗАЕС прийнято рішення, оформлене протоколом №4 від 03.08.2022, про часткове погашення заборгованості у розмірі 500 000,00 грн.

Відтак, з огляду наявні в матеріалах справи докази та відсутність у відзиві Державного підприємства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" вказівок щодо незгоди відповідача із твердженнями позивача про виконання робіт за Договором, суд приходить до висновку, що підписаними представниками сторін акт №1 здачі-приймання виконаних робіт від 16.12.2019 підтверджується виконання позивачем робіт загальною вартістю 818 316,67 грн. з ПДВ.

Частиною першою статті 530 Цивільного кодексу України передбачено, що якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Частиною 1 статті 854 Цивільного кодексу України передбачено, що якщо договором підряду не передбачена попередня оплата виконаної роботи або окремих її етапів, замовник зобов`язаний сплатити підрядникові обумовлену ціну після остаточної здачі роботи за умови, що роботу виконано належним чином і в погоджений строк або, за згодою замовника, - достроково.

Пунктом 2.2 Договору передбачено, що оплата виконаних робіт здійснюється на підставі акта здачі-приймання виконаних робіт, підписаного обома сторонами, шляхом перерахування грошових коштів на поточний рахунок підрядника протягом 45 календарних днів з дати підписання акта здачі-приймання виконаних робіт. Оплата замовником частини вартості робіт у розмірі суми ПДВ здійснюється після отримання ним від підрядника податкової накладної, оформленої та зареєстрованої в Єдиному реєстрі податкових накладних (ЄРПН) у встановлених ПК України випадках та порядку.

Позивач стверджує, що у відповідності до пункту 2.2 Договору відповідач повинен був оплатити виконані роботи протягом 45 календарних днів з моменту підписання сторонами акта здачі-прийняття виконаних робіт.

Натомість відповідач заперечує правильність визначення позивачем дати, до якої Державне підприємство "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" повинне було оплатити в повному обсязі виконані роботи, з тих підстав, що, на його думку, 45-дений строк оплати виконаних робіт був встановлений лише щодо ціни робіт без врахування суми ПДВ. В той же час, друге речення п. 2.2 Договору стосується сплати вартості робіт в частині суми ПДВ та даною умовою передбачено оплату частини вартості робіт у розмірі суми ПДВ після отримання ним від підрядника податкової накладної, оформленої та зареєстрованої в Єдиному реєстрі податкових накладних (ЄРПН), в той час як позивачем не було виконано даних умов.

Суд не погоджується з такими доводами відповідача та вважає їх необґрунтованими з огляду на наступне.

По-перше, сума ПДВ є складовою вартості виконаних робіт, що погоджено в умовах Договору.

По-друге, згідно 4.11, 4.12, 4.13 Договору підрядник зобов`язаний надати замовнику податкову накладну за формою, визначеною чинною редакцією наказу Мінфіну №1307 від 31.12.2015, складену в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи, і зареєстровану в Єдиному реєстрі податкових накладних (ЄРПН), шляхом направлення її на дві електронні адреси замовника та протягом терміну, визначеного чинною редакцією ПКУ. Разом із податковою накладною підрядник надає замовнику електронну квитанцію про реєстрацію податкової накладної у ЄРПН. Підрядник зобов`язується вказувати в податковій накладній позначення одиниці вимірювання роботи, що виконується за договором, згідно з вимогами "Класифікатору системи позначень одиниць вимірювання та обліку", ДК 011-96, затвердженого наказом Держстандарту України від 09.01.1997 №8. Підрядник зобов`язаний вказувати в податковій накладній код робіт згідно ДКПП 016:2010 відповідно до чинного законодавства України.

У пункті 7.5 Договору зазначено, що у випадку ненадання підрядником замовнику у встановлений договором термін електронної податкової накладної, зареєстрованої у ЄРПН, замовник має право в односторонньому порядку зменшити вартість робіт за договором, передбачену у п. 2.1 цього договору на суму ПДВ.

За приписами ст. 637 Цивільного кодексу України тлумачення умов договору здійснюється відповідно до статті 213 цього Кодексу.

Статтею 213 Цивільного кодексу України визначено, що при тлумаченні змісту правочину беруться до уваги однакове для всього змісту правочину значення слів і понять, а також загальноприйняте у відповідній сфері відносин значення термінів. Якщо буквальне значення слів і понять, а також загальноприйняте у відповідній сфері відносин значення термінів не дає змоги з`ясувати зміст окремих частин правочину, їхній зміст встановлюється порівнянням відповідної частини правочину зі змістом інших його частин, усім його змістом, намірами сторін. Якщо за правилами, встановленими частиною третьою цієї статті, немає можливості визначити справжню волю особи, яка вчинила правочин, до уваги беруться мета правочину, зміст попередніх переговорів, усталена практика відносин між сторонами, звичаї ділового обороту, подальша поведінка сторін, текст типового договору та інші обставини, що мають істотне значення.

Приймаючи до уваги однакове для всього змісту правочину значення слів і понять, а також загальноприйняте у відповідній сфері відносин значення термінів, суд приходить до висновку, що з аналізу умов пунктів 2.2, 4.11, 4.12, 4.13, 7.5 Договору вбачається, що відповідач має здійснити розрахунок за виконані роботи протягом 45 календарних днів з дати підписання сторонами акту здачі-прийняття виконаних робіт, при цьому, оплата частини робіт у розмірі суми ПДВ здійснюється не раніше отримання доказів реєстрації податкової накладної.

Таким чином, виходячи із принципу свободи договору згідно зі ст. 627 Цивільного кодексу України, сторони спору у пункті 2.2 Договору пов`язали закінчення строку виконання відповідачем (замовником) зобов`язання з оплати суми ПДВ з днем отримання замовником податкової накладної.

Подібних висновків дійшов Верховний Суд у постанові від 20.11.2020 у справі №910/13071/19.

Тобто у разі якщо позивачем не було зареєстровано податкову накладну по закінченню 45 денного строку від дати підписання акту здачі-прийняття виконаних робіт, відповідач повинен був оплатити ціну виконаних робіт за актом без врахування суми ПДВ, натомість сума ПДВ підлягала оплаті відразу після реєстрації податкової накладної, з огляду на закінчення 45-денного строку на оплату виконаних робіт, який встановлений п. 4.3 Договору.

Відповідно до п. 44.1 статті 44 Податкового кодексу України для цілей оподаткування платники податків зобов`язані вести облік доходів, витрат та інших показників, пов`язаних з визначенням об`єктів оподаткування та/або податкових зобов`язань, на підставі первинних документів, регістрів бухгалтерського обліку, фінансової звітності, інших документів, пов`язаних з обчисленням і сплатою податків і зборів, ведення яких передбачено законодавством.

Згідно п. 201.1 статті 201 Податкового кодексу України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

У податковій накладній зазначаються в окремих рядках такі обов`язкові реквізити: порядковий номер податкової накладної (1); дата складання податкової накладної (2); повна або скорочена назва, зазначена у статутних документах юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи, зареєстрованої як платник податку на додану вартість, - продавця товарів/послуг (3); податковий номер платника податку (продавця та покупця). У разі постачання/придбання філією (структурним підрозділом) товарів/послуг, яка фактично є від імені головного підприємства - платника податку стороною договору, у податковій накладній, крім податкового номера платника податку додатково зазначається числовий номер такої філії (структурного підрозділу) (4); повна або скорочена назва, зазначена у статутних документах юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи, зареєстрованої як платник податку на додану вартість, - покупця (отримувача) товарів/послуг (5); опис (номенклатура) товарів/послуг та їх кількість, обсяг (6); ціна постачання без урахування податку (7); ставка податку та відповідна сума податку в цифровому значенні (8); загальна сума коштів, що підлягають сплаті з урахуванням податку (9); код товару згідно з УКТ ЗЕД, для послуг - код послуги згідно з Державним класифікатором продукції та послуг (10); індивідуальний податковий номер (11).

Форма та порядок заповнення податкової накладної затверджуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику (п. 201.2. статті 201 Податкового кодексу України).

Відповідно до п. 201.10 Податкового кодексу України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

З метою отримання податкової накладної/розрахунку коригування, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних, покупець надсилає в електронному вигляді запит до Єдиного реєстру податкових накладних, за яким отримує в електронному вигляді повідомлення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та податкову накладну/розрахунок коригування в електронному вигляді. Такі податкова накладна/розрахунок коригування вважаються зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних та отриманими покупцем.

Покупцю товарів/послуг податкова накладна / розрахунок коригування можуть бути надані продавцем таких товарів/послуг в електронній формі з дотриманням вимог законів України "Про електронні документи та електронний документообіг" та "Про електронні довірчі послуги".

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків:

- для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;

- для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені;

- для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).

Відсутність факту реєстрації платником податку - продавцем товарів/послуг податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних не дає права покупцю на включення сум податку на додану вартість до податкового кредиту та не звільняє продавця від обов`язку включення суми податку на додану вартість, вказаної в податковій накладній, до суми податкових зобов`язань за відповідний звітний період.

Згідно податкової накладної №11 від 16.12.2019 та квитанції про реєстрацію даної податкової накладної в ЄРПН від 13.01.2020, Корпорацією "Українські атомні прилади та системи" своєчасно зареєстровано податкове зобов`язання по виконанню робіт на замовлення Державного підприємства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" загальною вартістю 818 316,67 грн. (ПДВ - 136 386,11 грн.).

Тобто позивачем було зареєстровано податкову накладну за господарською операцією з виконання робіт за Договором на загальну суму 818 316,67 грн. та було направлено її на електронну адресу замовника , що підтверджується наданою позивачем роздруківкою електронного листування між сторонами.

Судом враховано, що у відповідності до п. 4.11 Договору позивач повинен був направити відповідачу електронну податкову накладну та квитанцію про її реєстрацію на дві електронні адреси, проте не вважає, що часткове дотримання даної умови призводить до відтермінування оплати робіт в частині ПДВ, оскільки з дати реєстрації вказаних податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних (та прийняття їх органами податкової служби) відповідач міг самостійно довідатись про їх реєстрацію, оскільки вони відображаються в електронному кабінеті відповідача у Державній податковій службі України та він міг та повинен був дізнатись про їх реєстрацію.

При цьому, не направлення податкової накладної позивачем безпосередньо відповідачу електронної поштою, не нівелює висновки суду щодо наявності у відповідача обов`язку з оплати товару у повному обсязі, в тому числі ПДВ, оскільки саме факт реєстрації податкової накладної (а не її направлення контрагенту) в Єдиному реєстрі податкових накладних (та прийняття їх органами податкової служби) дає право покупцю на включення сум податку на додану вартість до податкового кредиту.

Отже, враховуючи, що вартість робіт підлягала оплаті протягом 45 календарних днів з дати підписання акту прийняття виконаних будівельних робіт, а податкова накладна була зареєстрована в межах даного строку, то роботи за актом №1 здачі-приймання виконаних робіт від 16.12.2019 підлягали оплаті до 30.01.2020 включно.

Позивач стверджує, а у суду відсутні будь-які підстави для сумнівів у таких твердженнях, що Державним підприємством "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" було частково оплачено такі роботи, а саме: 23.12.2021 перераховано кошти у розмірі 16 978,54 грн., а 12.08.2022 у сумі 500 000,00 грн., натомість в іншій частині дані роботи станом на дату звернення до суду із даним позовом так і залишились неоплаченими.

Відповідно до статті 193 Господарського кодексу України суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться. Кожна сторона повинна вжити усіх заходів, необхідних для належного виконання нею зобов`язання, враховуючи інтереси другої сторони та забезпечення загальногосподарського інтересу.

Зазначене також кореспондується з нормами ст.ст. 525, 526 Цивільного кодексу України.

Таким чином, борг відповідача по оплаті виконаних позивачем згідно Договору робіт становить 301 338,13 грн. (818 316,67 грн. загальної вартості робіт - 16 978,54 грн. часткової оплати - 500 000,00 грн. часткової оплати).

Відповідно до статті 610 Цивільного кодексу України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Частинами 1 та 2 статті 13 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом (ч. 3 ст. 13 Господарського процесуального кодексу України).

Аналогічні приписи закріплені у ч. 1 ст. 74 Господарського процесуального кодексу України.

Наявність та обсяг боргу Державного підприємства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" за Договором у розмірі 301 338,13 грн. підтверджуються наявними в матеріалах справи доказами та відповідачем не були спростовані, у зв`язку з чим позовні вимоги Корпорації "Українські атомні прилади та системи" в частині стягнення з Державного підприємства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" суми основного боргу у розмірі 301 338,13 грн. підлягають задоволенню у повному обсязі.

Також позивачем було заявлено до стягнення з відповідача інфляційні втрати у розмірі 148 420,60 грн. та 3% річних у розмірі 50 697,89 грн., нараховані за період з 30.01.2020 по 23.02.2022.

Судом встановлено, що відповідач обов`язку по сплаті грошових коштів у визначений строк не виконав, допустивши прострочення виконання зобов`язань, тому дії відповідача є порушенням договірних зобов`язань (ст. 610 Цивільного кодексу України), і він вважається таким, що прострочив (ст. 612 Цивільного кодексу України), відповідно є підстави для застосування встановленої законом або договором відповідальності.

У відповідності до частини 2 статті 625 Цивільного кодексу України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Із долученого до позовної заяви розрахунку 3% річних та інфляційних втрат вбачається, що позивачем нараховувалась 3% річних та інфляційні втрати на останній день виконання зобов`язання - 30.01.2020 (на дату, до якої роботи мали бути оплачені і це вважалося б належним виконанням відповідачем грошових зобов`язань).

Статтею 253 Цивільного кодексу України передбачено, що перебіг строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Виходячи зі змісту зазначеної норми законодавства, початком для нарахування 3% річних та інфляційних втрат за прострочення виконання зобов`язання буде день, наступний за днем, коли воно мало бути виконано.

Аналогічна правова позиція наведена у постанові Верховного Суду від 10.07.2018 у справі №927/1091/17.

Відтак, суд, здійснивши перерахунок 3% річних та інфляційних втрат (враховуючи встановлену судом дату, з якої відповідач є таким, що прострочив виконання свого зобов`язання - 31.01.2020, та часткову оплату боргу у грудні 2021 року), прийшов до висновку про правомірність стягнення з Державного підприємства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" інфляційних втрат у розмірі 148 420,60 грн. та 3% річних у розмірі 50 630,81 грн.

В іншій частині позовна вимога Корпорації "Українські атомні прилади та системи" про стягнення 3% річних у розмірі 67,08 грн. задоволенню не підлягає, оскільки розрахована невірно.

За таких обставин, позовні вимоги Корпорації "Українські атомні прилади та системи" підлягають частковому задоволенню, а з Державного підприємства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" підлягає стягненню борг у розмірі 301 338,13 грн., інфляційні втрати у розмірі 148 420,60 грн. та 3% річних у розмірі 50 630,81 грн.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 129 Господарського процесуального кодексу України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Керуючись ст.ст. 2, 13, 14, 74, 79, 129, 232, 233, 236, 237, 238, 240 Господарського процесуального кодексу України, суд -

ВИРІШИВ:

1. Позов Корпорації "Українські атомні прилади та системи" задовольнити частково.

2. Стягнути з Державного підприємства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" (01032, м. Київ, вул. Назарівська, буд. 3; ідентифікаційний код 24584661) на користь Корпорації "Українські атомні прилади та системи" (03127, м. Київ, проспект Голосіївський, буд. 100/2; ідентифікаційний код 32526191) борг у розмірі 301 338 (триста одну тисячу триста тридцять вісім) грн. 13 коп., 3% річних у розмірі 50 630 (п`ятдесят тисяч шістсот тридцять) грн. 81 коп., інфляційні втрати у розмірі 148 420 (сто сорок вісім тисяч чотириста двадцять) грн. 60 коп. та судовий збір у розмірі 7 505 (сім тисяч п`ятсот п`ять) грн. 84 коп. Видати наказ.

3. В іншій частині в задоволенні позову відмовити.

4. Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. У відповідності до положень ст.ст. 256, 257 Господарського процесуального кодексу України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення безпосередньо до Північного апеляційного господарського суду.

Повний текст рішення складено 18.05.2023.

Суддя Р.В. Бойко