ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД МИКОЛАЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
======================================================================
УХВАЛА

про відкриття провадження у справі про банкрутство

25 квітня 2023 року Справа № 915/1744/21

м. Миколаїв

Господарський суд Миколаївської області у складі судді Адаховської В.С.,

при секретарі судового засідання Савки К.Д.,

розглянувши у підготовчому засіданні матеріали справи

за заявою: Головного управління ДПС у Миколаївській області (54001, м. Миколаїв, вул.Лягіна, 6, ідентифікаційний код 44104027, представник Майстренко Павло Сергійович, ел. пошта: ІНФОРМАЦІЯ_1 )

до боржника: Приватного акціонерного товариства "Миколаївзалізобетон-1" (54040, м.Миколаїв, вул. Індустріальна, буд. 1, ідентифікаційний код 05514962)

про відкриття провадження у справі про банкрутство

Представники учасників справи в підготовче засідання не з`явилися

У С Т А Н О В И В:

Головне управління ДПС у Миколаївській області звернулося до Господарського суду Миколаївської області із заявою № 4/9/14-29-20-04-07 від 30.11.2021 (вх. № 18013/21) про відкриття провадження у справі про банкрутство Приватного акціонерного товариства "Миколаївзалізобетон-1", оскільки останнє неспроможне задовольнити вимоги заявника щодо погашення податкової заборгованості в розмірі 6475905,57 грн., яка складається з: основного платежу - 6061206,85 грн., штрафних санкцій - 114162,52 грн., пені - 300536,20 грн.

06.12.2021, у зв`язку з тим, що кредитором не було дотримано вимог частин 1, 2 ст. 34 Кодексу України з процедур банкрутства (далі - КУзПБ), господарський суд на підставі ст. 37 КУзПБ та ст. 174 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) постановив ухвалу, якою заяву кредитора залишив без руху та приписав заявнику усунути встановлені при поданні заяви недоліки протягом 10 днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху.

До суду від кредитора надійшла заява про усунення недоліків, сформована в системі "Електронний суд" 17.12.2021 (вх. № 19079/21 від 20.12.2021).

Ухвалою Господарського суду Миколаївської області від 28.12.2021 прийнято заяву Головного управління ДПС у Миколаївській області про відкриття провадження у справі про банкрутство Приватного акціонерного товариства "Миколаївзалізобетон-1" до розгляду; підготовче засідання суду призначено на 10 січня 2022 року о 13:00; зобов`язано боржника надати відзив на заяву про відкриття провадження у справі про банкрутство з доказами відправлення заявнику його копії із зазначенням у відзиві заперечень щодо вимог заявника; відомості щодо загальної суми заборгованості перед кредиторами за зобов`язаннями, що передбачають виплату грошових коштів, у тому числі зі сплати податків і зборів (обов`язкових платежів), з виплати заробітної плати; відомості про наявне у боржника майно, а також про всі рахунки в установах банків та інших фінансово-кредитних установах, реквізити рахунків; відомості про всі рахунки, на яких ведеться облік прав на цінні папери, що належать боржнику у депозитарних установах, їх реквізити; відомості про проведення боржником діяльності, пов`язаної з державною таємницею; докази необґрунтованості вимог заявника (за наявності); довідку органів приватизації (органів, уповноважених управляти об`єктами державної власності) про наявність або відсутність на балансі підприємства, державного майна, що в процесі приватизації (корпоратизації) не увійшло до статутного капіталу боржника; установчі документи; статистичну та бухгалтерську звітність, яка надавалась до управління статистики за 2018-2021 роки; аудиторські висновки; звіти за 2018-2021 роки; інші відомості що мають значення для розгляду справи.

10.01.2022 судове засідання не відбулося у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю головуючого у справі судді.

31.01.2022 від кредитора надійшло клопотання, сформоване в системі "Електронний суд" 29.01.2022 (вх. № 1387/22), в якому ГУ ДПС у Миколаївській області повідомляє, що в поданій заяві про усунення недоліків, серед іншого, збільшено грошові вимоги до боржника, проте в п. 3 прохальної частини вказаної заяви кредитором допущено математичну помилку та невірно зазначено загальну суму грошових вимог в розмірі 7438629,09 грн, у той час як вірною є сума 7515262,42 грн, у зв`язку з чим просить відкрити провадження у справі про банкрутство Приватного акціонерного товариства "Миколаївзалізобетон-1"; визнати безспірні грошові вимоги до боржника в сумі 7515262,42 грн, в такий черговості: 81200,00 грн у першу чергу (судовий збір/авансування винагороди арбітражного керуючого), 7019363,70 грн - у третю чергу (податки та збори), 414698,72 грн - у шосту чергу (штрафні санкції та пеня), та призначити розпорядником майна боржника арбітражного керуючого Балєва В.П.

15.02.2022 від представника боржника Слободянюк О.Д. (яка відповідно до інформації з ЄДРЮОФОПГФ є керівником боржника з 26.06.2014) надійшла заява, сформована в системі "Електронний суд" 15.02.2022 (вх. № 2327/22), про ознайомлення з матеріалами справи в електронному вигляді (внесення РНОКПП/коду ЄДРПОУ до додаткових відомостей про учасника справи та надання доступу до електронної справи).

24.02.2022 розпочалася військова агресія Російської Федерації проти України.

Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022, затвердженого Законом України від 24.02.2022 №2102-ІХ, з 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року в Україні введено воєнний стан, строк дії якого щоразу подовжувався відповідними Указами Президента України та в останнє подовжено Указом Президента України від 6 лютого 2023 року №58/2023 з 05 години 30 хвилин 19 лютого 2023 року строком на 90 діб.

Відповідно до положень статті 26 Закону України "Про правовий режим воєнного стану" правосуддя на території, на якій введено воєнний стан, здійснюється лише судами. На цій території діють суди, створені відповідно до Конституції України. Скорочення чи прискорення будь-яких форм судочинства забороняється. У разі неможливості здійснювати правосуддя судами, які діють на території, на якій введено воєнний стан, законами України може бути змінено територіальна підсудність судових справ, що розглядаються в цих судах, або в установленому законом порядку змінено місце знаходження судів.

Рішенням Ради Суддів України від 24.02.2022 № 9 запроваджено невідкладні заходи для забезпечення сталого функціонування судової влади в Україні в умовах воєнного стану. Зокрема, пунктом 2 вказаного Рішення, зборам суддів, головам судів, суддям судів України у випадку загрози життю, здоров`ю та безпеці відвідувачів суду, працівників апарату суду, суддів рекомендовано оперативно приймати рішення про тимчасове зупинення здійснення судочинства певним судом до усунення обставин, які зумовили припинення розгляду справ.

З початку військової агресії Російської Федерації проти України активні бойові дії велися на території Миколаївської області та міста Миколаєва.

Наказом голови Господарського суду Миколаївської області від 02.03.2022 судові засідання призначені з 02.03.2022 по 01.04.2022 були скасовані, враховуючи ведення бойових дій на адміністративно-територіальній одиниці місця розташування суду.

Згідно рекомендацій Ради суддів України щодо роботи судів в умовах воєнного стану, які були опубліковані 02.03.2022 на сайті Ради суддів України, судам рекомендовано виважено підходити до питань, пов`язаних з поверненням різного роду процесуальних документів, залишення їх без руху, встановлення різного роду строків, по можливості продовжувати їх.

04.03.2022 Верховним Судом на офіційному вебсайті опубліковано рекомендації щодо особливості здійснення правосуддя на території, на якій введено воєнний стан, за змістом яких учасникам справи, чиї справи, перебувають в провадженні судів, які не припинили здійснювати правосуддя, рекомендовано подати заяву про відкладення розгляду справ у зв`язку з воєнними діями та/або про розгляд справ у режимі відеоконференції за допомогою будь-яких технічних засобів, зокрема власних.

Відповідно до положень частини 7 статті 147 Закону України "Про судоустрій і статус суддів", враховуючи, зокрема, неможливість Господарським судом Миколаївської області здійснювати правосуддя під час воєнного стану, Голова Верховного Суду розпорядженням від 22.03.2022 № 12/0/9-22 змінив територіальну підсудність судових справ на Господарський суд Одеської області.

29.03.2022 відбувся ракетний обстріл будівлі Миколаївської обласної державної адміністрації, внаслідок якого відбулося руйнування центральної секції будівлі з 9 по 1 поверхи. На 8, 9 поверхах вказаної будівлі знаходився Господарський суд Миколаївської області.

Розпорядженням Голови Верховного Суду від 25.07.2022 № 41 з 26 липня 2022 року відновлено територіальну підсудність судових справ Господарського суду Миколаївської області. Господарському суду Одеської області вказано забезпечити розгляд справ (проваджень), які до 25 липня 2022 року включно надійшли на розгляд цього суду відповідно до розпорядження Голови Верховного Суду від 22 березня 2022 року № 12/0/9-22.

Господарським судом Миколаївської області вживалися заходи з налагодження роботи суду в новому приміщенні та упорядкуванні господарських справ, які знаходились у провадженні суду до припинення здійснення правосуддя Господарським судом Миколаївської області під час воєнного стану та ракетного обстрілу будівлі Миколаївської обласної державної адміністрації, в якій знаходився Господарський суд Миколаївської області.

Господарський суд Миколаївської області працював з обмеженнями у здійсненні правосуддя та не мав об`єктивної можливості для повноцінного, одночасного розгляду усіх справ, які перебували у провадженні суду, в межах строку передбаченого Господарським процесуальним кодексом України, оскільки на території Миколаївської області та міста Миколаєва велися активні бойові дії.

Відповідно до ст. 3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю, а суди повинні забезпечувати безпеку учасників судового провадження, запобігти створенню перешкод для реалізації ними права на судовий захист та визначених законом процесуальних прав в умовах воєнного стану, коли реалізація учасниками справи своїх прав і обов`язків є суттєво ускладненою.

Разом з тим, суд зазначає наступне.

Згідно з приписами ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Європейський суд з прав людини щодо критеріїв оцінки розумності строку розгляду справи визначився, що строк розгляду має формувати суд, який розглядає справу. Саме суддя має визначати тривалість вирішення спору, спираючись на здійснену ним оцінку розумності строку розгляду в кожній конкретній справі, враховуючи її складність, поведінку учасників процесу, можливість надання доказів тощо.

Поняття розумного строку не має чіткого визначення, проте розумним слід вважати строк, який необхідний для вирішення справи відповідно до вимог матеріального та процесуального законів.

Розгляд справи здійснено поза межами встановленого КУзПБ та ГПК України строку у розумний строк, тривалість якого обумовлюється введенням в Україні Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022, затвердженого Законом України від 24.02.2022 №2102-ІХ, воєнного стану через військову агресію Російської Федерації проти України.

01.02.2023 від арбітражного керуючого Балєва В.П. на адресу електронної пошти суду надійшов супровідний лист № 01-20/9 від 31.01.2023 (вх. № 1164/23), до якого додано копію договору добровільного страхування цивільно-правової відповідальності арбітражного керуючого № 046-0001940/01ВАК від 04.04.2023 та копію платіжної інструкції від 07.04.2023.

Ухвалою суду від 23.03.2023 призначено підготовче засідання на 25.04.2023 об 11:00; зобов`язано боржника надати відзив на заяву про відкриття провадження у справі про банкрутство з доказами відправлення заявнику його копії із зазначенням у відзиві заперечень щодо вимог заявника; відомості щодо загальної суми заборгованості перед кредиторами за зобов`язаннями, що передбачають виплату грошових коштів, у тому числі зі сплати податків і зборів (обов`язкових платежів), з виплати заробітної плати; відомості про наявне у боржника майно, а також про всі рахунки в установах банків та інших фінансово-кредитних установах, реквізити рахунків; відомості про всі рахунки, на яких ведеться облік прав на цінні папери, що належать боржнику у депозитарних установах, їх реквізити; відомості про проведення боржником діяльності, пов`язаної з державною таємницею; докази необґрунтованості вимог заявника (за наявності); довідку органів приватизації (органів, уповноважених управляти об`єктами державної власності) про наявність або відсутність на балансі підприємства, державного майна, що в процесі приватизації (корпоратизації) не увійшло до статутного капіталу боржника; установчі документи; статистичну та бухгалтерську звітність, яка надавалась до управління статистики за 2018-2021 роки; аудиторські висновки; звіти за 2018-2021 роки; інші відомості що мають значення для розгляду справи.

Статтею 2 КУзПБ передбачено, що провадження у справах про банкрутство регулюється цим Кодексом, ГПК України, іншими законами України.

Відповідно до п. 4 ч. 6 ст. 242 ГПК України, днем вручення судового рішення є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду.

Відповідно до ч. 7 ст. 120 ГПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місцезнаходження чи місця проживання під час розгляду справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання ухвала про повідомлення чи виклик надсилається учасникам судового процесу, які не мають офіційної електронної адреси, та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, які забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, за останньою відомою суду адресою і вважається врученою, навіть якщо відповідний учасник судового процесу за цією адресою більше не знаходиться або не проживає.

За приписами ч. 1 ст. 7 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань" Єдиний державний реєстр створюється з метою забезпечення державних органів та органів місцевого самоврядування, а також учасників цивільного обороту достовірною інформацією про юридичних осіб, громадські формування, що не мають статусу юридичної особи, та фізичних осіб - підприємців з Єдиного державного реєстру.

Згідно даних Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань адресою місцезнаходження боржника є: 54040, м.Миколаїв, вул. Індустріальна, буд. 1.

Ухвалу суду від 23.03.2023 направлено боржнику за вказаною адресою та повернуто поштовим відділенням з довідкою "адресат відсутній за вказаною адресою".

Отже, якщо ухвалу про вчинення відповідної процесуальної дії направлено судом за належною адресою і повернуто підприємством зв`язку з посиланням на відсутність (вибуття) адресата, відмову від одержання, закінчення строку зберігання поштового відправлення тощо, то вважається, що адресат повідомлений про вчинення відповідної процесуальної дії.

Крім того, ухвалу суду від 23.03.2023 доставлено до електронного кабінету представника боржника Слободянюк О.Д. 24.03.2023 о 22:11, що підтверджується довідкою про доставку електронного листа.

Сторони у розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження, та зобов`язані сумлінно користуватися наданими їм процесуальними правами (рішення Європейського суду з прав людини від 03.04.2008 у справі "Пономарьов проти України").

Боржник своїм правом у визначений судом строк на подання відзиву на заяву про відкриття провадження у справі про банкрутство, оформленого згідно вимог ст. 36 КУзПБ разом із доказами, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються його заперечення, не скористався, витребувані докази суду не надав.

Відповідно до ч. 4 ст. 36 КУзПБ, відсутність відзиву на заяву про відкриття провадження у справі не перешкоджає провадженню у справі.

Відповідно до ч. 2 ст. 35 КУзПБ, підготовче засідання суду проводиться не пізніше 14 днів з дня постановлення ухвали про прийняття заяви про відкриття провадження у справі, а за наявності поважних причин (здійснення сплати грошових зобов`язань кредиторам тощо) - не пізніше 20 днів.

Згідно з приписами ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожній фізичній або юридичній особі гарантується право на розгляд судом упродовж розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, в якій вона є стороною.

Європейський суд з прав людини щодо критеріїв оцінки розумності строку розгляду справи визначився, що строк розгляду має формувати суд, який розглядає справу. Саме суддя має визначати тривалість вирішення спору, спираючись на здійснену ним оцінку розумності строку розгляду в кожній конкретній справі, враховуючи її складність, поведінку учасників процесу, можливість надання доказів тощо.

Поняття розумного строку не має чіткого визначення, проте розумним слід вважати строк, який необхідний для вирішення справи відповідно до вимог матеріального та процесуального законів.

Враховуючи, що боржник повідомлявся за юридичною адресою про розгляд справи, жодних заяв або клопотань на розгляд суду не подано, суд, керуючись засадами рівності учасників судового процесу перед законом і судом, розумності строків розгляду справи, вважає обґрунтованим постановлення судового рішення в цій справі за наявними матеріалами.

Боржник правом участі у підготовчому засіданні не скористався.

Згідно абз. 2 ч. 1 ст. 39 КУзПБ неявка у підготовче засідання сторін та представника державного органу з питань банкрутства, а також відсутність відзиву боржника не перешкоджають проведенню засідання.

Кредитор участь у підготовчому засіданні повноважного представника не забезпечив.

Явка кредитора та боржника у судове засідання судом не визнавалась обов`язковою.

На підставі ст. 233 ГПК України, судом підписано вступну та резолютивну частини ухвали без її проголошення.

Розглянувши у підготовчому засіданні подані документи та дослідивши докази, судом встановлено наступне.

Частиною 1 ст. 2 КУзПБ передбачено, що провадження у справах про банкрутство регулюється цим Кодексом, ГПК України, іншими законами України.

Цей Кодекс встановлює умови та порядок відновлення платоспроможності боржника - юридичної особи або визнання його банкрутом з метою задоволення вимог кредиторів, а також відновлення платоспроможності фізичної особи.

Статтею 1 КУзПБ визначено, що неплатоспроможність - це неспроможність боржника виконати після настання встановленого строку грошові зобов`язання перед кредиторами не інакше, як через застосування процедур, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до визначень зазначеної норми грошове зобов`язання (борг) - зобов`язання боржника сплатити кредитору певну грошову суму відповідно до цивільно-правового правочину (договору) та на інших підставах, передбачених законодавством України. До грошових зобов`язань належать також зобов`язання щодо сплати податків, зборів (обов`язкових платежів), страхових внесків на загальнообов`язкове державне пенсійне та інше соціальне страхування; зобов`язання, що виникають внаслідок неможливості виконання зобов`язань за договорами зберігання, підряду, найму (оренди), ренти тощо та які мають бути виражені у грошових одиницях. До складу грошових зобов`язань боржника, у тому числі зобов`язань щодо сплати податків, зборів (обов`язкових платежів), страхових внесків на загальнообов`язкове державне пенсійне та інше соціальне страхування, не включаються неустойка (штраф, пеня) та інші фінансові санкції, визначені на дату подання заяви до господарського суду, а також зобов`язання, що виникли внаслідок заподіяння шкоди життю і здоров`ю громадян, зобов`язання з виплати авторської винагороди, зобов`язання перед засновниками (учасниками) боржника - юридичної особи, що виникли з такої участі. Склад і розмір грошових зобов`язань, у тому числі розмір заборгованості за передані товари, виконані роботи і надані послуги, сума кредитів з урахуванням відсотків, які зобов`язаний сплатити боржник, визначаються на день подання до господарського суду заяви про відкриття провадження у справі про банкрутство (неплатоспроможність), якщо інше не встановлено цим Кодексом. При поданні заяви про відкриття провадження у справі про банкрутство (неплатоспроможність) розмір грошових зобов`язань визначається на день подання до господарського суду такої заяви.

Відповідно до ч. 3 ст. 39 КУзПБ, якщо провадження у справі відкривається за заявою кредитора, господарський суд перевіряє можливість боржника виконати майнові зобов`язання, строк яких настав. Боржник може надати підтвердження спроможності виконати свої зобов`язання та погасити заборгованість.

Згідно даних з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань Приватне акціонерне товариство "Миколаївзалізобетон-1" (ідентифікаційний код 05514962) зареєстровано за адресою: 54040, м.Миколаїв, вул. Індустріальна, буд. 1.

Підприємство є платником податків та перебуває на податковому обліку у контролюючому органі.

Головне управління ДПС у Миколаївській області, як відокремлений підрозділ ДПС України, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику України, відповідно до статті 21-1 Закону України "Про центральні органи виконавчої влади" є, органом державної влади.

Відповідно до підпункту 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 Податкового кодексу України (далі - ПК України), контролюючими органами є податкові органи (центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, його територіальні органи) - щодо дотримання законодавства з питань оподаткування (крім випадків, визначених підпунктом 41.1.2 цього пункту), законодавства з питань сплати єдиного внеску, а також щодо дотримання іншого законодавства, контроль за виконанням якого покладено на центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, чи його територіальні органи.

Контролюючі органи, згідно із пп. 19-1.1.2. п. 19-1.1 ст. 19-1 ПК України, контролюють своєчасність подання платниками податків та платниками єдиного внеску передбаченої законом звітності (декларацій, розрахунків та інших документів, пов`язаних з обчисленням і сплатою податків, зборів, платежів), своєчасність, достовірність, повному нарахування та сплати податків, зборів, платежів.

Відповідно до п. 20.1.39. ст. 20 ПК України, контролюючі органи мають право звертатися до суду із заявами щодо порушення справ про банкрутство.

Відповідно до ч. 2 ст. 34 КУзПБ, до заяви кредитора - контролюючого органу, уповноваженого відповідно до Податкового кодексу України здійснювати заходи щодо забезпечення погашення податкового боргу та недоїмки зі сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування у межах своїх повноважень, іншого органу, який відповідно до закону здійснює контроль за справлянням інших обов`язкових платежів на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, додаються докази вжиття заходів щодо стягнення (погашення) податкового боргу або іншої заборгованості у встановленому законодавством порядку.

Податковий борг - це сума узгодженого грошового зобов`язання, не сплаченого платником податків у встановлений цим Кодексом строк, та непогашеної пені, нарахованої у порядку, визначеному цим Кодексом (підпункт 14.1.175 пункту 14.1 статті 14 ПК України).

Відповідно до уточнених розрахунків, кредитор посилається на те, що у результаті неналежного виконання покладених законом на платника податків обов`язків у боржника наявна непогашена податкова заборгованість у сумі 7434062,42 грн, з яких: основний платіж - 7019363,70 грн, штрафні санкції - 114162,52 грн, пеня - 300536,20 грн., у тому числі в розрізі податків та зборів: земельний податок в сумі 6475311,82 грн (основний платіж - 6061123,10 грн, штрафні санкції - 113652,52 грн, пеня - 300536,20 грн); податок на додану вартість у сумі 83,75 грн (основний платіж - 83,75 грн, штрафні санкції - 0,00 грн, пеня - 0,00 грн); податок на доходи з фізичних осіб у сумі 510,00 грн (основний платіж - 0,00 грн, штрафні санкції - 510,00 грн, пеня - 0,00 грн).

З метою погашення існуючого у боржника податкового боргу контролюючим органом вживались наступні заходи.

На виконання пп. 20.1.34. п. 20.1 ст. 20 ПК України, контролюючий орган звертався до суду з позовами щодо стягнення з боржника податкового боргу.

Так, згідно постанови Миколаївського окружного адміністративного суду від 01.12.2016 у справі № 814/2144/16 було задоволено адміністративний позов Державної податкової інспекції у Центральному районі м. Миколаєва ГУ ДФС в Миколаївській області, стягнуто з Приватного акціонерного товариства "Миколаївзалізобетон-1" з рахунків у банках, що його обслуговують податковий борг у сумі 867043,78 грн до Державного бюджету України.

Згідно рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 11.03.2019 у справі № 400/3257/18 було задоволено позов Головного управління ДФС у Миколаївській області, стягнуто з Приватного акціонерного товариства "Миколаївзалізобетон-1" в доход держави податковий борг у сумі 1387969,73 грн з розрахункових рахунків у банках, обслуговуючих Приватне акціонерне товариство "Миколаївзалізобетон-1".

Згідно рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 02.10.2020 у справі № 400/2324/20 було задоволено позов Головного управління ДФС у Миколаївській області, стягнуто з Приватного акціонерного товариства "Миколаївзалізобетон-1" в дохід держави податковий борг у сумі 1265159,66 грн з розрахункових рахунків у банках, що обслуговують Приватне акціонерне товариство "Миколаївзалізобетон-1".

Частиною першою статті 3 Закону України "Про виконавче провадження" передбачено, що у випадках, передбачених законом, рішення судів та інших органів щодо стягнення коштів виконуються органами доходів і зборів, банками та іншими фінансовими установами.

Згідно з п. 41.4 ст. 41 ПК України, органами стягнення є виключно контролюючі органи, визначені підпунктом 41.1.1 цього пункту, уповноважені здійснювати заходи щодо забезпечення погашення податкового боргу та недоїмки зі сплати єдиного внеску у межах повноважень, а також державні виконавці у межах своїх повноважень.

Порядок стягнення податкового боргу платників податків регулюється статтями 95-99 ПК України.

Відповідно до пункту 95.1 статті 95 ПК України, контролюючий орган здійснює за платника податків і на користь держави заходи щодо погашення податкового боргу такого платника податків шляхом стягнення коштів, які перебувають у його власності, а в разі їх недостатності - шляхом продажу майна такого платника податків, яке перебуває у податковій заставі.

Згідно з абз. 1 п. 95.3 ст. 95 ПК України, стягнення коштів з рахунків платника податків у банках, обслуговуючих такого платника податків, здійснюється за рішенням суду, яке направляється до виконання контролюючим органам, у розмірі суми податкового боргу або його частини.

Механізм виконання судових рішень про стягнення грошових коштів у рахунок погашення податкового боргу передбачений главою 12 Інструкції про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті, затвердженої постановою Правління Національного банку України від 21.01.2004 № 22, який передбачає оформлення інкасового доручення для примусового стягнення коштів у рахунок погашення податкового боргу. Відповідно до пункту 12.4 зазначеної Інструкції, судове рішення, на підставі якого з платника податків стягуються кошти, до банку не подається. Натомість реквізити відповідного судового рішення зазначаються в самому інкасовому дорученні.

Абзацами другим та третім пункту 95.3 статті 95 ПК України передбачено, що контролюючий орган звертається до суду щодо надання дозволу на погашення усієї суми податкового боргу за рахунок майна платника податків, що перебуває у податковій заставі.

Рішення суду щодо надання вказаного дозволу є підставою для прийняття контролюючим органом рішення про погашення усієї суми податкового боргу.

Отже, примусове виконання рішення суду про стягнення грошових коштів у рахунок погашення податкового боргу платника податків - юридичної особи за законом покладено виключно на контролюючи органи (органи доходів і зборів) за визначеною Податковим кодексом України процедурою, без залучення до неї органів державної виконавчої служби.

Таким чином, виходячи з вимог ст. 95 ПК України, доказами в підтвердження грошових вимог ініціюючого кредитора - органу доходів і зборів є рішення суду про стягнення грошових коштів у рахунок погашення податкового боргу, що набрало законної сили, інкасові доручення для примусового стягнення коштів в дохід бюджету у рахунок погашення податкового боргу та докази вжиття відповідних заходів до отримання відповідної заборгованості за процедурою, визначеною ПК України.

З метою примусового виконання рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 02.10.2020 у справі № 400/2324/20, контролюючим органом до обслуговуючих ПрАТ "Миколаївзалізобетон-1" банківських установ було пред`явлено інкасові доручення (розпорядження): № 412 від 11.03.2021 у сумі 1265159,66 грн, № 415 від 11.03.2021 у сумі 1265159,66 грн, № 420 від 11.03.2021 у сумі 1265159,66 грн, які повернуто без виконання у зв`язку відсутністю на рахунку платника грошових коштів.

З метою примусового виконання боржником рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 02.10.2020 у справі № 400/2324/20, контролюючим органом направлено виконавчий лист до Заводського відділу ДВС у м. Миколаєві Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса).

Повідомленням Заводського відділу ДВС у м. Миколаєві Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) про повернення виконавчого документа без прийняття до виконання від 19.05.2021 на підставі п. 9 ч. 4 ст. 4 Закону України "Про виконавче провадження" виконавчий лист № 400/2324/20, виданий 09.11.2020 Миколаївським окружним адміністративним судом, повернено без прийняття до виконання.

Відповідно до інформації ініціюючого кредитора боржник має відкриті рахунки в установах банків: №8990 у Філії "ПРУ АТ "Фінанси та Кредит" м. Миколаїв; № НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 у ПАТ "МТБ Банк", №UA0722236 у Миколаївському РУ Приватбанк м. Миколаїв, №UA0004376 в Казначейство України (ел. адм. подат.).

Згідно Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта № 264838188 від 07.07.2021 відсутні відомості про зареєстроване нерухоме майно за боржником, проте на майно боржника накладено арешт на підставі постанови Заводського відділу ДВС у м. Миколаєві Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) про арешт майна боржника від 11.02.2020 № 51074114.

Кредитором складено акт опису майна № 128/14-29-17-40 від 11.10.2018 у податкову заставу платника податків ПрАТ "Миколаївзалізобетон-1", а саме автомобілю ЗИЛ-ММЗ 4501 1, 1991 року випуску, держ. № НОМЕР_3 .

Відповідно до витягу про реєстрацію в Державному реєстрі обтяжень рухомого майна № 57200521 від 12.10.2018 до вказаного реєстру внесено реєстраційний запис про податкову заставу вантажного автомобілю ЗИЛ-ММЗ 4501 1, 1991 року випуску, держ. № НОМЕР_3 .

Як зазначає ініціюючий кредитор, ПрАТ "Миколаївзалізобетон-1" не здійснює господарську діяльність, відомості щодо місцезнаходження бухгалтерської документації та посадових осіб підприємства відсутні. Також відсутні відомості про наявність документально підтвердженої дебіторської заборгованості боржника, що в свою чергу унеможливлює здійснення заходів зі стягнення заборгованості, передбачених п. 95.22 ст. 95 ПК України.

Судом встановлено, що за боржником рахується податкова заборгованість за рішенням Миколаївського окружного адміністративного суду від 02.10.2020 у справі №400/2324/20 у загальній сумі 1265159,66 грн, з яких: основний платіж - 911930,52 грн, штрафні санкції - 66312,79 грн, пеня - 286916,35 грн. В іншій частині грошових вимог до боржника, заява кредитора не обґрунтована стосовно вжиття кредитором заходів щодо стягнення (погашення) податкового боргу. Проте, суд звертає увагу кредитора, що останній не позбавлений права звернутися до суду з обґрунтованою заявою з рештою невизнаних цією ухвалою вимог відповідно до ч. 2 ст. 45 КУзПБ.

Боржником не надано суду підтвердження спроможності виконати свої зобов`язання та погасити заборгованість.

ГУ ДПС у Миколаївській області вжито усіх заходів щодо стягнення податкового боргу, які позитивних результатів не дали.

У підготовчому засіданні відповідно до ч. 2 ст. 39 КУзПБ, господарський суд розглядає подані документи, заслуховує пояснення сторін, оцінює обґрунтованість заперечень боржника, вирішує інші питання, пов`язані з розглядом справи.

Приймаючи до уваги те, що заборгованість боржника перед кредитором у розмірі 1265159,66 грн є непогашеною, враховуючи факт вжиття кредитором заходів щодо стягнення (погашення) податкового боргу, а також те, що наявність податкової заборгованості підтверджено доданими до заяви документами, суд дійшов висновку про наявність підстав для визнання кредиторських вимог ініціюючого кредитора в сумі 1265159,66 грн та відкриття провадження у справі про банкрутство.

Суд, приймаючи до уваги наявність ознак неплатоспроможності боржника вважає за необхідне відкрити відносно нього судову процедуру банкрутства - розпорядження майном боржника.

Відповідно до ч. 1 ст. 44 КУзПБ під розпорядженням майном розуміється система заходів щодо нагляду та контролю за управлінням і розпорядженням майном боржника з метою забезпечення збереження, ефективного використання майнових активів боржника, здійснення аналізу його фінансового стану, а також визначення наступної процедури (санації чи ліквідації).

Відповідно до частини 8 статті 39 КУзПБ, в ухвалі про відкриття провадження у справі про банкрутство зазначається про: відкриття провадження у справі про банкрутство; визнання вимог кредитора та їх розмір; введення мораторію на задоволення вимог кредиторів; введення процедури розпорядження майном; призначення розпорядника майна, встановлення розміру його винагороди та джерела її сплати; вжиття заходів щодо забезпечення вимог кредиторів шляхом заборони боржнику та власнику майна (органу, уповноваженому управляти майном) боржника приймати рішення щодо ліквідації, реорганізації боржника, а також відчужувати основні засоби та предмети застави; строк подання розпорядником майна до господарського суду відомостей про результати розгляду вимог кредиторів, який не може перевищувати одного місяця та 20 днів після дати проведення підготовчого засідання суду; дату попереднього засідання суду, яке має відбутися не пізніше 70 календарних днів, а в разі великої кількості кредиторів - не пізніше трьох місяців після дати проведення підготовчого засідання суду; строк проведення розпорядником майна інвентаризації майна боржника, який не може перевищувати двох місяців, а в разі значного обсягу майна - трьох місяців після дати проведення підготовчого засідання суду.

Пунктом 2-1 Прикінцевих та Перехідних положень КУзПБ встановлено, що до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи призначення арбітражного керуючого для виконання повноважень розпорядника майна або керуючого реструктуризацією у разі відкриття провадження у справі про банкрутство (неплатоспроможність) здійснюється з урахуванням особливостей, визначених цим пунктом.

Заява ініціюючого кредитора або боржника - фізичної особи про відкриття провадження у справі про банкрутство (неплатоспроможність), крім відомостей, передбачених частиною першою статті 34, частиною другою статті 116 цього Кодексу, повинна містити пропозицію щодо кандидатури арбітражного керуючого для виконання повноважень розпорядника майна або керуючого реструктуризацією.

Ініціюючий кредитор або боржник - фізична особа додає до заяви про відкриття провадження у справі про банкрутство (неплатоспроможність) заяву арбітражного керуючого, зазначеного в абзаці другому цього пункту, про участь у справі, яка повинна відповідати вимогам, встановленим частиною третьою статті 28 цього Кодексу.

Господарський суд, відкриваючи провадження у справі про банкрутство (неплатоспроможність), призначає арбітражного керуючого, зазначеного в абзаці другому цього пункту, розпорядником майна або керуючим реструктуризацією.

Заява ГУ ДПС у Миколаївській області про відкриття провадження у справі про банкрутство містить пропозицію щодо кандидатури арбітражного керуючого Балєва Валентина Петровича (свідоцтво № 791 від 18.04.2013 Міністерства юстиції України). До вказаної заяви додано заяву арбітражного керуючого Балєва В.П. про участь у справі про банкрутство боржника, в якій вказано про надання згоди на призначення його розпорядником майна ПрАТ "Миколаївзалізобетон-1". Крім того, у заяві зазначено, що арбітражний керуючий не належить до жодної з категорій осіб, зазначених у ч. 3 ст. 28 КУзПБ.

До вказаної заяви, з урахуванням надісланого арбітражним керуючим Балєвим В.П. до суду супровідного листа № 01-20/9 від 31.01.2023 (вх. № 1164/23), додано копії таких документів: свідоцтва про право на здійснення діяльності арбітражного керуючого (розпорядника майна, керуючого санацією, ліквідатора) № 791 від 18.04.2013; посвідчення водія; свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу; договору № 046-00001940/01ВАК добровільного страхування цивільно-правової відповідальності арбітражного керуючого від 04.04.2023.

Розглянувши заяву арбітражного керуючого Балєва В.П. на участь у справі про банкрутство з доданими до неї документами, враховуючи наявність організаційних можливостей, кількість справ, у яких бере участь арбітражний керуючий, страхування відповідальності, суд дійшов висновку про здатність арбітражного керуючого належним чином виконувати передбачені КУзПБ обов`язки розпорядника майна.

Згідно з абз. 1 ч. 2 статті 30 КУзПБ, арбітражний керуючий виконує повноваження за грошову винагороду. Грошова винагорода арбітражного керуючого складається з основної та додаткової грошових винагород. Розмір основної грошової винагороди арбітражного керуючого за виконання ним повноважень розпорядника майна або ліквідатора визначається в розмірі середньомісячної заробітної плати керівника боржника за останніх 12 місяців його роботи до відкриття провадження у справі, але не менше трьох розмірів мінімальної заробітної плати за кожний місяць виконання арбітражним керуючим повноважень.

З огляду на викладені норми законодавства, суд встановлює грошову винагороду арбітражному керуючому Балєву В.П. за виконання ним повноважень розпорядника майна боржника в розмірі трьох мінімальних заробітних плат за кожен місяць виконання повноважень за рахунок коштів заявника, авансованих на депозитний рахунок Господарського суду Миколаївської області.

Згідно з ч. 9 статті 39 КУзПБ, з метою виявлення кредиторів та осіб, які виявили бажання взяти участь у санації боржника, на офіційному вебпорталі судової влади України не пізніше наступного дня з дня постановлення ухвали суду про відкриття провадження у справі господарський суд оприлюднює повідомлення про відкриття провадження у справі боржника (офіційне оприлюднення).

Керуючись ст. 1, 2, 28, 30, 39, 44 Кодексу України з процедур банкрутства, ст. 232-235 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

У Х В А Л И В:

1. Відкрити провадження у справі № 915/1744/21 про банкрутство Приватного акціонерного товариства "Миколаївзалізобетон-1" (54040, м. Миколаїв, вул. Індустріальна, буд. 1, ідентифікаційний код 05514962).

2. Визнати вимоги Головного управління ДПС у Миколаївській області (ідентифікаційний код 44104027) до Приватного акціонерного товариства "Миколаївзалізобетон-1" (ідентифікаційний код 05514962) в сумі 1265159,66 грн, з яких: 911930,52 грн - податковий борг (третя черга), 353229,14 грн - штрафні санкції (шоста черга), а також вимоги по відшкодуванню витрат по сплаті судового збору в сумі 22700,00 грн та 58500,00 грн авансування винагороди арбітражного керуючого (перша черга).

3. Ввести мораторій на задоволення вимог кредиторів боржника з 25.04.2023.

Протягом дії мораторію на задоволення вимог кредиторів:

- забороняється стягнення на підставі виконавчих та інших документів, що містять майнові вимоги, у тому числі на предмет застави, за якими стягнення здійснюється в судовому або в позасудовому порядку відповідно до законодавства, крім випадків перебування виконавчого провадження на стадії розподілу стягнутих з боржника грошових сум (у тому числі одержаних від продажу майна боржника),

- забороняється виконання вимог, на які поширюється мораторій;

- не нараховується неустойка (штраф, пеня), не застосовуються інші фінансові санкції за невиконання чи неналежне виконання зобов`язань із задоволення всіх вимог, на які поширюється мораторій;

- зупиняється перебіг позовної давності на період дії мораторію;

- не застосовується індекс інфляції за весь час прострочення виконання грошового зобов`язання, три проценти річних від простроченої суми тощо.

Мораторій на задоволення вимог кредиторів застосовується до вимог кредиторів щодо відшкодування збитків, що виникли внаслідок відмови боржника від виконання правочинів (договорів) у процедурі санації, у порядку, передбаченому цим Кодексом.

Дія мораторію на задоволення вимог кредиторів не поширюється на вимоги поточних кредиторів, виплату заробітної плати та нарахованих на ці суми страхових внесків на загальнообов`язкове державне пенсійне та інше соціальне страхування, повернення невикористаних та своєчасно неповернутих коштів загальнообов`язкового державного соціального страхування у зв`язку з тимчасовою втратою працездатності, відшкодування шкоди, заподіяної здоров`ю та життю громадян, виплату авторської винагороди, аліментів, а також на вимоги за виконавчими документами немайнового характеру, що зобов`язують боржника вчинити певні дії чи утриматися від їх вчинення.

Дія мораторію не поширюється на будь-які дії довірчого власника щодо об`єкта довірчої власності, довірчим засновником якої є боржник. Дія мораторію не поширюється на процедуру обов`язкового звернення стягнення на об`єкт довірчої власності.

Дія мораторію не поширюється на задоволення вимог кредиторів у разі одночасного задоволення вимог кредиторів у процедурі розпорядження майном, керуючим санацією згідно з планом санації, а також ліквідатором у ліквідаційній процедурі в порядку черговості, встановленому цим Кодексом.

Стягнення грошових коштів за вимогами кредиторів за зобов`язаннями, на які не поширюється дія мораторію, крім випадків, передбачених статтею 94 цього Кодексу, провадиться з рахунку боржника в установі банку, небанківському надавачу платіжних послуг або з електронного гаманця боржника в емітенті електронних грошей, а також контроль за такими стягненнями здійснює арбітражний керуючий.

Дія мораторію не поширюється на задоволення вимог кредиторів шляхом звернення стягнення на предмет обтяження, що забезпечує виконання зобов`язань суб`єкта підприємницької діяльності - сторони генеральної угоди відповідно до вимог статті 94 цього Кодексу.

Звернення стягнення на майно боржника за вимогами, на які не поширюється дія мораторію, здійснюється виключно за ухвалою господарського суду, у провадженні якого перебуває справа про банкрутство боржника, крім випадків, передбачених статтею 94 цього Кодексу.

Під час процедури розпорядження майном боржник має право задовольняти лише ті вимоги кредиторів, на які згідно з частиною п`ятою цієї статті не поширюється дія мораторію.

Задоволення забезпечених вимог кредиторів за рахунок майна боржника, яке є предметом забезпечення, здійснюється лише в межах провадження у справі про банкрутство.

4. Ввести процедуру розпорядження майном боржника з 25.04.2023 на строк до 170 календарних днів.

5. Призначити розпорядником майна боржника арбітражного керуючого Балєва Валентина Петровича (свідоцтво про право на здійснення діяльності арбітражного керуючого (розпорядника майна, керуючого санацією, ліквідатора № 791 від 18.04.2013).

6. Встановити розпоряднику майна боржника арбітражному керуючому Балєву Валентину Петровичу розмір основної грошової винагороди арбітражного керуючого за виконання повноважень розпорядника майна боржника із розрахунку трьох мінімальних заробітних плат за кожен місяць виконання повноважень за рахунок коштів авансованих заявником на депозитний рахунок Господарського суду Миколаївської області.

7. Визначити наступні дати у даній справі:

- строк подання розпорядником майна до господарського суду відомостей про результати розгляду вимог кредиторів - 14.06.2023.

- дату попереднього засідання суду - 04.07.2023.

- строк проведення розпорядником майна інвентаризації майна боржника - 14.06.2023.

8. Оприлюднити повідомлення про відкриття провадження у справі про банкрутство Приватного акціонерного товариства "Миколаївзалізобетон-1" (54040, м.Миколаїв, вул. Індустріальна, буд. 1, ідентифікаційний код 05514962) у встановленому законодавством порядку.

9. Заборонити боржнику та власнику майна (органу уповноваженому управляти майном) боржника приймати рішення щодо ліквідації боржника, реорганізації боржника, а також відчужувати основні засоби та предмети застави.

10. Призначити попереднє засідання суду у справі на 04 липня 2023 року о 10:30.

Засідання відбудеться у приміщенні господарського суду за адресою: м.Миколаїв, вул.Фалєєвська, 14.

11. Повідомити учасників справи про дату, час та місце проведення попереднього засідання.

12. Зобов`язати державного реєстратора внести відповідні відомості стосовно Приватного акціонерного товариства "Миколаївзалізобетон-1" (54040, м.Миколаїв, вул. Індустріальна, буд. 1, ідентифікаційний код 05514962) до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

13. Зобов`язати боржника надати розпоряднику майна необхідні документи на його вимогу для підготовки аналізу фінансово-господарської діяльності, інвестиційного становища боржника та його становища на ринках; надати розпоряднику майна всі необхідні документи та представити майно для проведення інвентаризації на вимогу розпорядника майна.

14. Відповідно до ч. 14 ст. 39 Кодексу України з процедур банкрутства, з моменту відкриття провадження у справі:

пред`явлення конкурсними та забезпеченими кредиторами вимог до боржника та їх задоволення можуть здійснюватися лише у порядку, передбаченому цим Кодексом, та в межах провадження у справі;

пред`явлення поточними кредиторами вимог до боржника та їх задоволення можуть здійснюватися у випадку та порядку, передбачених цим Кодексом;

арешт майна боржника чи інші обмеження боржника щодо розпорядження належним йому майном можуть бути застосовані виключно господарським судом у межах провадження у справі про банкрутство;

корпоративні права засновників (учасників, акціонерів) боржника реалізуються з урахуванням обмежень, встановлених цим Кодексом;

задоволення вимог засновника (учасника) боржника - юридичної особи про виділення частки у майні боржника у зв`язку з виходом із складу його учасників забороняється;

рішення про реорганізацію або ліквідацію юридичної особи - боржника приймається в порядку, визначеному цим Кодексом.

15. Зобов`язати надати:

боржника: відзиви на заяви кредиторів; відомості щодо загальної суми заборгованості перед кредиторами за зобов`язаннями, що передбачають виплату грошових коштів, у тому числі зі сплати податків і зборів (обов`язкових платежів), з виплати заробітної плати; відомості про наявне у боржника майно, а також про всі рахунки в установах банків та інших фінансово-кредитних установах, реквізити рахунків; відомості про всі рахунки, на яких ведеться облік прав на цінні папери, що належать боржнику у депозитарних установах, їх реквізити; відомості про проведення боржником діяльності, пов`язаної з державною таємницею; докази необґрунтованості вимог заявника (за наявності); довідку органів приватизації (органів, уповноважених управляти об`єктами державної власності) про наявність або відсутність на балансі підприємства, щодо якого відкрито провадження у справі, державного майна, що в процесі приватизації (корпоратизації) не увійшло до статутного капіталу боржника; установчі документи; статистичну та бухгалтерську звітність, яка надавалась до управління статистики за 2019-2022 роки; аудиторські висновки; звіти за 2019-2022 роки; інші відомості що мають значення для розгляду справи.

розпорядника майна: відзиви на заяви кредиторів; письмовий звіт про надіслані всім кредиторам боржника повідомлення про результати розгляду грошових вимог та їх отримання кредиторами разом з копіями повідомлень про вручення поштового відправлення та описів вкладення у поштове відправлення або інших документів, що підтверджують надсилання повідомлення кредиторам; відомості щодо виконання повноважень відповідно до ч. 2 ст. 44 Кодексу України з процедур банкрутства, а саме: подання відомостей про результати розгляду вимог кредиторів до 14.06.2023; проведення інвентаризації майна боржника до 14.06.2023; проведення аналізу фінансово-господарського стану, інвестиційної та іншої діяльності боржника та становища на ринках боржника; виявлення (за наявності) ознаки фіктивного банкрутства, доведення до банкрутства, приховування стійкої фінансової неспроможності, незаконних дій у разі банкрутства.

Встановити строк боржнику, розпоряднику майна боржника для подання витребуваних судом документів, останнім днем строку прийняття судом яких засобами поштового зв`язку або через офіційну електронну адресу суду із відповідним цифровим підписом є 14.06.2023 включно.

Згідно п.п. 2, 4, 5, 6, 7 ч. 2 ст. 42 ГПК України учасники справи зобов`язані: сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні; виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Частиною 3 ст. 42 ГПК України передбачено, що у випадку невиконання учасником справи його обов`язків суд застосовує до такого учасника справи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом.

Застосування заходів процесуального примусу відбуватиметься у порядку ст. 131-135 ГПК України.

У відповідності до п. 1 ч. 4 ст. 28 Кодексу України з процедур банкрутства відсторонення арбітражного керуючого від виконання повноважень здійснюється господарським судом за клопотанням учасника провадження у справі або за власною ініціативою у разі невиконання або неналежного виконання обов`язків, покладених на арбітражного керуючого.

16. Ухвала є підставою для зупинення виконавчих дій відповідно до ч.2 ст. 41 Кодексу України з процедур банкрутства та п. 4 ч. 1 ст. 34 Закону України "Про виконавче провадження".

17. На вебсторінці Господарського суду Миколаївської області на офіційному вебпорталі судової влади України в мережі Інтернет за посиланням: http://mk.arbitr.gov.ua/sud5016/ учасники справи можуть отримати інформацію по справі, що розглядається.

З урахуванням воєнного стану в Україні, суд звертає увагу учасників справи на можливість розгляду справи за відсутності їх представників за наявними у справі матеріалами, у разі подання відповідних клопотань у порядку ч. 3 ст. 196 ГПК України.

Роз?яснити учасникам справи можливість подання пояснень, заяв чи клопотань на адресу суду: за допомогою електронної пошти: ; за допомогою сервісу "Електронний суд"; засобами поштового зв?язку: 54005, м. Миколаїв, вул. Фалєєвська, 14.

Суд звертає увагу учасників провадження на те, що у зв`язку з критичною ситуацією, що склалась із фінансовим забезпеченням діяльності судів, зокрема в частині відсутності асигнувань на оплату послуг з відправки поштової кореспонденції, суд РЕКОМЕНДУЄ сторонам подати заяву про надсилання їм процесуальних документів на електронну пошту, для забезпечення належного обміну процесуальними документами.

18. Копію ухвали направити сторонам, засновнику (учаснику) боржника - ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ), розпоряднику майна - арбітражному керуючому Балєву В.П. (АДРЕСА_2, адреса ел. пошти: ІНФОРМАЦІЯ_2), Заводському районному суду м. Миколаєва (54020, м.Миколаїв, вул. Радісна, 3, адреса ел. пошти: ), Заводському відділу державної виконавчої служби у м. Миколаєві Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) (54029, Миколаївська обл., м. Миколаїв, вул. Робоча, буд. 1, адреса ел. пошти: ), державному реєстратору - Департаменту з надання адміністративних послуг Миколаївської міської ради (54003, м.Миколаїв, просп. Богоявленський, 1, адреса ел. пошти: ).

Ухвала про відкриття провадження у справі набирає законної сили з моменту її постановлення згідно ч. 12 ст. 39 Кодексу України з процедур банкрутства та може бути оскаржена в порядку та строки передбачені ст. 256, 257 Господарського процесуального кодексу України, ст. 9 Кодексу України з процедур банкрутства.

Повний текст ухвали складено і підписано 28.04.2023.

Суддя В.С. Адаховська