ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 травня 2023 року

м. Київ

cправа № 922/539/22

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Случ О. В. - головуючий, Волковицька Н. О., Могил С. К.,

за участю секретаря судового засідання - Росущан К. О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні касаційну скаргу Акціонерного товариства "Харківобленерго"

на рішення Господарського суду Харківської області від 18.10.2022 (суддя Добреля Н. С.)

і постанову Східного апеляційного господарського суду від 23.01.2023 (головуючий суддя Гетьман Р. А., судді Гребенюк Н. В., Склярук О. І.)

у справі № 922/539/22

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Сільськогосподарське підприємство "Колос"

до Акціонерного товариства "Харківобленерго"

про визнання недійсним рішення та скасування оперативно-господарської санкції,

(у судовому засіданні взяли участь представники: позивача - Маркевич С. В., відповідача - Квіцинська А. І.)

ІСТОРІЯ СПРАВИ

Короткий зміст позовних вимог

1. Товариство з обмеженою відповідальністю "Сільськогосподарське підприємство "Колос" (далі - позивач, ТОВ "СГП "Колос") звернулося до Господарського суду Харківської області з позовною заявою до Акціонерного товариства "Харківобленерго" (далі - відповідач, АТ "Харківобленерго"), в якій просило суд:

- визнати недійсним рішення комісії з розгляду актів про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії АТ "Харківобленерго" Дергачівського РРЕ, яке оформлене протоколом № 49 засідання комісії з розгляду актів про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії від 23.12.2021, прийнятого на підставі акта про порушення від 03.11.2021 № 121779;

- скасувати оперативно-господарську санкцію, застосовану АТ "Харківобленерго" до ТОВ "СГП "Колос", у вигляді нарахування вартості необлікованої електричної енергії внаслідок порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії на суму 638 596,55 грн, оформлену протоколом № 49 засідання комісії з розгляду актів про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії від 23.12.2021, прийнятого на підставі акта про порушення від 03.11.2021 № 121779.

2. Мотивуючи позовні вимоги, позивач посилався на те, що акт про порушення від 03.11.2021 № 121779 складений відповідачем з порушеннями Правил роздрібного ринку електричної енергії, а саме в порушення норми пункту 8.4.4 цих Правил відповідачем не було проведено експертизу, для підтвердження порушення та нарахування оперативно-господарської санкції.

3. Також позивач зазначав про те, що представником ТОВ "СГП "Колос" не було підписано акти про пломбування, у зв`язку з чим відсутня відповідальність останнього за встановленими лічильниками.

Короткий зміст судових рішень

4. Рішенням Господарського суду Харківської області від 18.10.2022, залишеним без змін постановою Східного апеляційного господарського суду від 23.01.2023, позов задоволено повністю.

5. Обґрунтовуючи рішення і постанову, суди попередніх інстанцій виходили, зокрема, з того, що текст складеного відповідачем акта про порушення є неоднозначним, що дає можливість його подвійного тлумачення в розрізі кваліфікації виявленого порушення, як наслідок такі недоліки акта свідчать про невідповідність його вимогам Правил роздрібного ринку електричної енергії як документа установленої форми, який складається для фіксації факту порушення споживачем цих Правил та який є підставою для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії,

6. У зв`язку з чим, суди дійшли висновку про наявність підстав для скасування рішення комісії Дергачівського РРЕ АТ "Харківобленерго" з розгляду актів порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії, яке оформлене протоколом від 23.12.2021 № 49 та прийняте на підставі акта порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії від 03.11.2021 № 121779 .

7. Враховуючи те, що суди дійшли висновку про визнання неправомірним та скасування рішення комісії Дергачівського РРЕ АТ "Харківобленерго" з розгляду актів порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії, яке оформлене протоколом від 23.12.2021 № 49, на підставі якого відповідачем було нараховано оперативно-господарську санкцію, суди також дійшли висновку про наявність підстав для скасування оперативно-господарської санкції, застосованої АТ "Харківобленерго" до ТОВ "СГП "Колос", у вигляді нарахування вартості необлікованої електричної енергії внаслідок порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії на суму 638 596,55 грн, оформленої протоколом № 49 засідання комісії з розгляду порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії від 23.12.2021, прийнятого на підставі акта про порушення від 03.11.2021 № 121779.

Короткий зміст вимог касаційної скарги

8. АТ "Харківобленерго" подало касаційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції від 18.10.2022 і постанову апеляційного суду від 23.01.2023 у справі та ухвалити нове рішення, яким відмовити в задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

АРГУМЕНТИ УЧАСНИКІВ СПРАВИ

Доводи особи, яка подала касаційну скаргу (узагальнено)

9. Обґрунтовуючи підставу касаційного оскарження, передбачену пунктом 3 частини другої статті 287 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України), скаржник посилається на відсутність висновку Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах, а саме Правил роздрібного ринку електричної енергії і Кодексу системи розподілу, затверджених постановами Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 № 312 і від 14.03.2018 № 310, відповідно.

10. Скаржник зазначає, що судами попередніх інстанцій невірно застосовано приписи пункту 8.4.2 Правил роздрібного ринку електричної енергії з посиланням на те, що текст складеного акта про порушення є неоднозначним, що дає можливість його подвійного тлумачення в розрізі кваліфікації виявленого порушення.

11. На переконання скаржника, зазначене в акті порушення підпадає під пункт 8.4.2 Правил роздрібного ринку електричної енергії та, як наслідок, є однозначним в розрізі кваліфікації порушення, що не було враховано судами попередніх інстанцій.

12. При цьому скаржник наголошує, що помилкове зазначення в протоколі засідання комісії з розгляду актів порушення підпункту 1 пункту 8.4.2 Правил роздрібного ринку електричної енергії, не вплинуло на правильність визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, оскільки для визначення обсягу недорахованої електричної енергії застосовується одна й та сама формула для порушень, зазначених у підпунктах 1-5 пункту 8.4.2 Правил роздрібного ринку електричної енергії (пункт 8.4.10 Правил).

Позиція інших учасників справи

13. ТОВ "СГП "Колос" подало відзив на касаційну скаргу, в якому не погоджується з її доводами, просить залишити касаційну скаргу без задоволення, а оскаржувані судові рішення - без змін.

14. Позивач зазначає, зокрема, про те, що ним не визнавалось ані факту пошкодження пломб, ані втручання в роботу засобів вимірювальної техніки, а також він не погоджувався з актом про порушення від 03.11.2021 № 121779 (про що зазначено в акті), в той час як обов`язковою умовою визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії в порядку підпункту 1 пункту 8.4.2 Правил роздрібного ринку електричної енергії є факт втручання споживача в роботу засобів вимірювальної техніки, який має бути підтверджений експертизою в порядку, встановленому пунктом 8.4.4 Правил роздрібного ринку електричної енергії.

15. Водночас, навіть якщо припустити, що позивачем було порушено підпункт 2 пункту 8.4.2 Правил роздрібного ринку електричної енергії, на переконання останнього, у будь-якому випадку відповідачем не було дотримано вимог пункту 8.4.4 Правил роздрібного ринку електричної енергії щодо обов`язковості підтвердження експертизою факту пошкодження пломб.

СТИСЛИЙ ВИКЛАД ОБСТАВИН СПРАВИ, ВСТАНОВЛЕНИХ СУДАМИ ПЕРШОЇ ТА АПЕЛЯЦІЙНОЇ ІНСТАНЦІЙ

16. 01.10.2008 між ТОВ "СГП "Колос" (споживач) та АТ "Харківобленерго" (постачальник електричної енергії) був укладений договір про користування електроенергією № 531 187 (далі - договір), відповідно до якого постачальник продає споживачу електричну енергію для забезпечення потреб електроустановок споживача, а споживач сплачує постачальнику вартість використаної (купленої) електричної енергії.

17. За умовами наведеного договору:

- під час виконання умов цього договору, а також вирішення всіх питань, що не обумовлені цим договором, сторони зобов`язуються керуватися чинним законодавством України та Правилами користування електричною енергією (далі - ПКЕЕ), затвердженими в установленому порядку (пункт 2.1);

- споживач оплачує постачальнику вартість недоврахованої електроенергії, розраховану виходячи із приєднаної потужності струмоприймачів та кількості годин їх використання відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем юридичною особою Правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - Методика) та ПКЕЕ, за тарифами, що діяли протягом споживання електричної енергії з порушенням, у разі таких дій споживача: самовільного внесення змін у схеми обліку електроенергії; пошкодження засобів обліку електроенергії, втручання в їх роботу, зняття пломб з засобів обліку; споживання електроенергії поза засобами обліку; інших умов, визначених Методикою та/або ПКЕЕ (пункт 4.2.3);

- споживач не несе відповідальності перед постачальником відповідно до вимог пунктів 4.2.1 - 4.2.3 цього договору, якщо доведе, що порушення виникли з вини постачальника або внаслідок форс-мажорних обставин (пункт 4.2.4);

- у разі виявлення однією із сторін порушень умов договору іншою стороною (за винятком порушень строків оплати), за які законодавством передбачене застосування санкцій чи які тягнуть за собою збитки, недоотриману продукцію або вигоду тощо, на місці оформлюється двосторонній акт порушень. Акт складається у присутності представників обох сторін Договору в двох примірниках. Сторона, дії або бездіяльність якої стала причиною складання акта, має право внести до акта свої зауваження. Сторона, яка виявила порушення своїх прав, зобов`язана попередити іншу сторону про необхідність складання акта. Інша сторона не може без поважних причин відмовитись від складання та підписання акта. У разі відмови відповідальної сторони від підписання акта в акті робиться запис про відмову. У цьому разі акт вважається дійсним, якщо його на місці складання підписали не менше трьох уповноважених представників сторони договору, що складала акт (пункт 4.4).

18. 03.11.2021 співробітниками служби контролю та обліку АТ "Харківобленерго" складено Акт про порушення № 121779, відповідно до якого перевіркою ТОВ "СГП "Колос" встановлено порушення обліку електричної енергії: порушення, передбачене пунктом 8.4.2 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених Постановою НКРЕКП від 14.03.2018 № 312), а саме - порушено цілісність пломбувального матеріалу (трос) на якому встановлено пломбу № 10337791.

19. Вказана пломба була встановлена на дверях трансформатора на території зернотоку в с. Токарівка, Харківського району, Харківської області.

20. В подальшому, за результатами розгляду акта про порушення, комісією Дергачівського РРЕ АТ "Харківобленерго" складено протокол від 23.12.2021 № 49 про розгляд актів порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії, відповідно до якого прийнято наступне рішення:

1. Пункт порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії, зафіксований в акті № 121779 відповідає підпункту 1 пункту 8.4.2. "Правил роздрібного ринку енергетики".

2. Величину розрахункового добового обсягу споживання електроенергії Wдоб визначити по пункту 8.4.10 формула 4 методики. Період розрахунку з 28.07.2021 по 03.11.2021, а саме: від акта перевірки.

Також комісією зроблено висновок про те, що визначений обсяг недорахованої електричної енергії складає: 124948 кВтч. Збитки спричинені внаслідок порушення споживачем Правил роздрібного ринку електричної енергії, а саме: порушення цілісності пломбувального матеріалу, на якому встановлено пломби, згідно рахунка від 23.12.2021 складає 638 596,55 грн.

21. Крім того, постачальником електричної енергії, на підставі вказаного рішення було виставлено споживачу рахунок № 531187 на оплату акта про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії на суму 638 596,55 грн.

22. В той час, як позивач не погоджується із вищезазначеним рішенням комісії, посилаючись на те, що відповідачем не доведено втручання споживача в роботу засобів вимірювальної техніки.

23. Також позивач зазначає, що відповідачем, в порушення пункту 8.4.4 Правил роздрібного ринку електричної енергії не було проведено експертизу на підтвердження чи спростування фактів пошкодження пломб та/або індикаторів, та/або засобів вимірювальної техніки та втручання споживача в роботу засобів вимірювальної техніки. При цьому, засоби вимірювальної техніки взагалі не були зняті, упаковані та опломбовані.

24. Таким чином позивач вважає, що останній не може бути притягнутий до відповідальності за порушення, встановлені в акті від 03.11.2021 № 121779, оскільки експертним висновком не було встановлено втручання позивача в роботу лічильника, що в свою чергу є порушенням Правил роздрібного ринку електричної енергії.

25. Ураховуючи вищенаведене, позивач не погоджується з рішенням комісії Дергачівського РРЕ АТ "Харківобленерго" з розгляду актів порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії, яке оформлене протоколом від 23.12.2021 № 49 та прийняте на підставі акта порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії від 03.11.2021 № 121779, а також вважає, що оформлена вказаним протоком комісії оперативно-господарська санкція, застосована АТ "Харківобленерго" до ТОВ "СГП "Колос" у вигляді нарахування вартості необлікованої електричної енергії внаслідок порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії на суму 638 596,55 грн, підлягає скасуванню.

26. Наведені обставини стали підставою для звернення позивача до суду з даним позовом.

ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ

Оцінка аргументів учасників справи і висновків попередніх судових інстанцій

Щодо меж розгляду справи судом касаційної інстанції

27. Відповідно до статті 300 ГПК України, переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права (1). Суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази (2). У суді касаційної інстанції не приймаються і не розглядаються вимоги, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції. Зміна предмета та підстав позову у суді касаційної інстанції не допускається (3). Суд не обмежений доводами та вимогами касаційної скарги, якщо під час розгляду справи буде виявлено порушення норм процесуального права, передбачені пунктами 1, 3, 4, 8 частини першої статті 310, частиною другою статті 313 цього Кодексу, а також у разі необхідності врахування висновку щодо застосування норм права, викладеного у постанові Верховного Суду після подання касаційної скарги (4).

28. Судові рішення у справі оскаржуються АТ "Харківобленерго" з підстави, передбаченої пунктом 3 частини другої статті 287 ГПК України.

29. Відповідно до пункту 3 частини другої статті 287 ГПК України, підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 1, 4 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно в таких випадках, зокрема, якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах.

30. Зі змісту вказаної норми вбачається, що вона спрямована на формування єдиної правозастосовчої практики шляхом висловлення Верховним Судом висновків щодо питань застосування тих чи інших норм права, які регулюють певну категорію правовідносин та підлягають застосуванню господарськими судами під час вирішення спору.

31. Таким чином, у разі подання касаційної скарги на підставі пункту 3 частини другої статті 287 ГПК України крім встановлення відсутності висновку Верховного Суду щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, обов`язковому дослідженню підлягає також питання необхідності застосування таких правових норм для вирішення спору з огляду на встановлені фактичні обставини справи.

32. Як свідчить зміст касаційної скарги, зазначену підставу касаційного оскарження АТ "Харківобленерго" обґрунтовує, зокрема, посиланням на неправильне застосування судами приписів пункту 8.4.2 Правил роздрібного ринку електричної енергії щодо неоднозначності акта про порушення та подвійного тлумачення в розрізі кваліфікації виявленого порушення, що, на переконання скаржника, не вплинуло на правильність визначення обсягу та вартості не облікованої електричної енергії.

33. Так, частиною третьою статті 58 Закону України "Про ринок електричної енергії встановлено, що споживач зобов`язаний, зокрема, дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів.

34. Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг прийнято постанову № 312 від 14.03.2018 "Про затвердження Правил роздрібного ринку електричної енергії" (далі - Правила).

35. Як визначено в пункті 1.1.1 Правил, вони регулюють взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (електропостачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії, визначеними цими Правилами. Учасниками роздрібного ринку є: електропостачальники, оператор системи передачі, оператори систем розподілу, у тому числі оператори малих систем розподілу, споживачі, основні споживачі, субспоживачі, виробники електричної енергії, які підпадають під визначення розподіленої генерації, та інші учасники ринку, які надають послуги, пов`язані з постачанням електричної енергії споживачу з метою використання ним електричної енергії на власні потреби. Відповідним пунктом Правил встановлено, що вони є обов`язковими для виконання усіма учасниками роздрібного ринку.

36. Відповідно до пункту 5.5.5 Правил, споживач електричної енергії зобов`язаний дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів; не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача.

37. Згідно з пунктом 5.2.1 Правил, електропостачальник має право, зокрема, на безперешкодний доступ (за пред`явленням службового посвідчення) до розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії, що встановлені на об`єктах споживачів, для візуального або автоматизованого зняття показів розрахункових засобів комерційного обліку; на відшкодування збитків, які виникли через дії чи бездіяльність споживача.

38. Пунктом 8.2.5. Правил встановлено, що у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 9 до цих Правил. Акт про порушення складається представниками оператора системи, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред`явлення ними службових посвідчень. В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил та всі необхідні для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням: меж балансової належності; перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення; номінальної сили струму спрацювання комутаційних апаратів, задіяних у схемі підключення; фазування лічильника на дату оформлення акта про порушення. В акті про порушення заповнюються всі графи та рядки без пропусків. Виправлення чи підчищення не допускаються. Текст повинен бути однозначним, без можливості подвійного тлумачення. В акті зазначаються заходи, яких було вжито або яких необхідно вжити для усунення допущених порушень. Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт про порушення підписується представником (представниками) оператора системи, який (які) брали участь у перевірці, та споживачем (представником споживача) або іншою особою, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи). До акта про порушення сторонами можуть бути додані пояснення, зауваження та докази, перелік яких (за наявності) зазначається в цьому акті. Представники оператора системи перед складанням акта про порушення зобов`язані повідомити споживача про його право внести пояснення та зауваження до акта, викласти мотиви своєї відмови від його підписання або підписати його без зауважень. Облік бланків актів про порушення ведеться оператором системи у пронумерованому, прошнурованому та скріпленому печаткою журналі. Акти про порушення та документи, що підтверджують факт їх отримання споживачем, повинні зберігатися оператором системи протягом трьох років з дня оформлення акта про порушення.

39. Відповідно до пункту 8.2.6 Правил на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Комісія з розгляду актів про порушення створюється оператором системи і має складатися не менше ніж з 3 уповноважених представників оператора системи. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення. Оператор системи повинен вести журнал реєстрації засідань комісії з розгляду актів про порушення, в якому зазначаються дата проведення засідання; номер протоколу; склад комісії; склад запрошених на засідання комісії (представники Регулятора, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів); відмітка про присутність або відсутність споживача; перелік питань, які розглядалися на засіданні комісії; час розгляду кожного з питань, зміст окремої думки учасників комісії (у разі її наявності) та стислий зміст рішення. Споживач має бути повідомлений оператором системи про місце, час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 7 календарних днів до призначеної дати засідання. У разі відмови споживача або представника споживача від отримання акта про порушення, у якому визначено місце, час та дату проведення засідання комісії, або окремого повідомлення про місце, час і дату засідання комісії оператор системи направляє споживачу таке повідомлення рекомендованим листом з повідомленням про вручення поштового відправлення на адресу, визначену в даних щодо споживача, наявних в оператора системи. У такому разі оператор системи має право розглянути акт про порушення на засіданні комісії, яке має відбутися по закінченню 30 календарних днів від дати направлення споживачу такого повідомлення. За зверненням споживача оператор системи може розглянути акт про порушення на засіданні комісії раніше указаного терміну. Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти глави 8.4 цього розділу та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків.

40. Так, згідно з пунктом 8.4.1 Правил, оператор системи визначає обсяг та вартість електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення цих Правил та/або виявлення фактів безоблікового споживання електричної енергії, самовільного підключення до об`єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без засобів вимірювальної техніки, відповідно до вимог цієї глави.

41. Відповідно до пункту 8.4.2 Правил (у редакції, що діяла на дату складання акта про порушення) визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення, складеного у порядку, визначеному цими Правилами, у разі виявлення таких порушень:

1) порушення цілісності пломб, цілісності пломбувального матеріалу, на якому встановлені пломби (дріт, кордова нитка тощо), порушення цілісності гвинтів, на яких закріплено пломбувальний матеріал (далі - пошкодження пломб), або відсутність на засобах вимірювальної техніки пломб з відбитками тавр про їх повірку чи пломб з відбитками тавр оператора системи або інших заінтересованих сторін, установлених на кріпленнях кожуха лічильника електричної енергії (за умови наявності акта про пломбування, складеного в порядку, установленому Кодексом комерційного обліку, або іншого документа, який підтверджує факт пломбування і передачу на збереження засобів вимірювальної техніки, установлених пломб, та за умови втручання споживача в роботу засобів вимірювальної техніки);

2) пошкодження або відсутність пломб з відбитками тавр оператора системи чи інших заінтересованих сторін, установлених на засобах (вузлах) вимірювальної техніки в місцях, указаних в акті про пломбування, складеному в порядку, визначеному Кодексом комерційного обліку, або в іншому документі, який підтверджує факт пломбування і передачу на збереження засобів вимірювальної техніки та установлених пломб (крім пломб, установлених на кріпленнях кожуха лічильника електричної енергії);

3) пошкодження (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу лічильника тощо) або відсутність засобів вимірювальної техніки (за умови наявності акта про пломбування, складеного в порядку, установленому Кодексом комерційного обліку, або іншого документа, який підтверджує передачу на збереження засобів вимірювальної техніки, та у разі пошкодження засобів вимірювальної техніки за умови втручання споживача в роботу засобів вимірювальної техніки), інші дії споживача, які призвели до зміни показів засобів вимірювальної техніки (використання фазозсувного трансформатора, постійних магнітів (у разі невстановлення на/в лічильник індикаторів), пристрою випромінювання електромагнітних полів тощо);

4) фіксація індикаторами впливу на лічильник електричної енергії постійного (змінного) магнітного або електричного полів (далі - фіксація індикаторами впливу фізичних полів), пошкодження або відсутність індикаторів (за умови наявності акта про пломбування, складеного в порядку, визначеному Кодексом комерційного обліку, або іншого документа, який підтверджує факт встановлення та передачі на збереження індикаторів);

5) самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі без порушення схеми обліку;

6) самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі оператора системи з порушенням схеми обліку;

7) самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю оператора системи, з порушенням схеми обліку;

8) використання "штучного нуля", що призвело до споживання необлікованої електричної енергії;

9) пошкодження або відсутність пломб на засобах вимірювальної техніки, що вимірюють обсяг електричної енергії, розподіленої мережами споживача (основного споживача), пошкодження (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу лічильника тощо) зазначених засобів вимірювальної техніки (за наявності акта про пломбування, складеного в порядку, визначеному Кодексом комерційного обліку, який підтверджує факт пломбування і передачу на збереження засобів вимірювальної техніки та установлених пломб), інші дії споживача, які призвели до зміни показів цих засобів вимірювальної техніки.

42. Як уже зазначалося та встановлено судами попередніх інстанцій, у даному випадку в акті про порушення № 121779 було встановлено порушення обліку електричної енергії: порушення передбачене пунктом 8.4.2 Правил, а саме - порушено цілісність пломбувального матеріалу (трос) на якому встановлено пломбу № 10337791. Тобто в акті вказано порушення, передбачене пунктом 8.4.2 Правил, без конкретизації підпункту, порушення якого було встановлено під час перевірки. Так, в акті про порушення зазначено про порушення цілісності пломбувального матеріалу на якому встановлено пломбу.

43. При цьому судами встановлено, що у протоколі розгляду акта про порушення зазначено про виявлення порушень, визначених підпунктом 1 пункту 8.4.2 Правил.

44. Водночас, пунктом 8.4.4 Правил передбачено, зокрема, що факт пошкодження пломб та/або індикаторів, та/або засобів вимірювальної техніки, факт втручання споживача в роботу засобів вимірювальної техніки, крім випадків спрацювання індикаторів (фіксації індикаторами впливу фізичних полів), має бути підтверджений експертизою, проведеною спеціалізованою організацією (підприємством), яка має право на її проведення відповідно до законодавства (далі - експертиза). До отримання оператором системи результатів експертизи положення цієї глави не застосовуються для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, за винятком випадків, передбачених цим пунктом. У разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 2 - 4 пункту 8.4.2 цієї глави (у частині відсутності засобів вимірювальної техніки, пломб, індикаторів та фіксації впливу фізичних полів індикатором), обсяг та вартість необлікованої електричної енергії визначається оператором системи відповідно до положень цієї глави без проведення відповідної експертизи.

45. З аналізу наведеної вище норми вбачається, що положеннями пункту 8.4.4 Правил передбачено проведення експертизи, проте у разі виявлення порушень, зазначених у підпунктах 2 - 4 пункту 8.4.2, обсяг та вартість необлікованої електричної енергії визначається оператором системи відповідно до положень цієї глави без проведення відповідної експертизи.

46. Разом з тим, визначення порушення відповідно до підпункту пункту 8.4.2 Правил є вирішальним для того, щоб виснувати у даній справі про необхідність або відсутність необхідності проведення експертизи в силу приписів пункту 8.4.4 Правил (такий висновок, викладений у постанові Верховного Суду від 06.04.2023 у справі №910/14161/21).

47. За таких обставин, надавши оцінку змісту наведеного в акті порушення, суди попередніх інстанцій з урахуванням наведеного у пункті 43 цієї постанови дійшли висновку про те, що текст складеного відповідачем акта про порушення є неоднозначним, що дає можливість його подвійного тлумачення в розрізі кваліфікації виявленого порушення, як наслідок, такі недоліки акта свідчать про невідповідність його вимогам Правил, як документа установленої форми, який складається для фіксації факту порушення споживачем цих Правил та який може бути підставою для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії без необхідності проведення експертизи.

48. При цьому колегія суддів враховує, що наведений вище висновок судів попередніх інстанцій в частині недоліків акта, які свідчать про невідповідність його вимогам Правил, не суперечить висновкам Верховного Суду, викладеним у постанові від 27.04.2020 у справі № 908/2359/18, відповідно до яких незначні дефекти акта не можуть спростувати порушення споживачем Правил, оскільки у даному випадку з урахуванням наведеного у пункті 43 цієї постанови йдеться про викладення змісту акта таким чином, що призводить до подвійного тлумачення його змісту, що впливає на визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії.

49. Також колегія суддів відхиляє посилання скаржника на неврахування судами попередніх інстанцій того, що помилкове зазначення підпункту 1 пункту 8.4.2 Правил у протоколі засідання комісії, не вплинуло на правильність визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, оскільки для визначення такого обсягу, внаслідок зазначених у підпунктах 1-5 пункту 8.4.2 Правил порушень, застосовується визначена у пункті 8.4.10 Правил одна й та ж формула.

50. Колегія суддів наголошує, що у спірному випадку наявність достатньої підстави для застосування оперативно-господарської санкції у вигляді донарахування вартості необлікованої електричної енергії із застосуванням зазначеної скаржником формули у пункті 8.4.10 Правил, безпосередньо пов`язується із правильною кваліфікацією порушення і, як наслідок, необхідністю / відсутністю необхідності у зв`язку із цим проведення експертизи (про що детально зазначено вище).

51. З огляду на наведене, Верховний Суд погоджується з висновками судів попередніх інстанцій про наявність підстав для визнання недійсним, прийнятого на підставі акта про порушення, рішення комісії з розгляду актів порушення Правил (оформленого протоколом № 49 засідання комісії з розгляду порушення Правил від 23.12.2021), а також скасування оперативно-господарської санкції, нарахованої на підставі цього протоколу засідання комісії.

52. Зазначене в сукупності свідчить, що скаржник не довів наявність підстав для формування Верховним Судом висновку в цій справі, про який зазначено в пункті 32 цієї постанови, саме за наведених скаржником умов та обставин. Відповідні доводи скаржника в цілому зводяться до незгоди з установленими обставинами справи.

53. Наведене, в свою чергу, не є належним правовим обґрунтуванням підстави касаційного оскарження, передбаченої пунктом 3 частини другої статті 287 ГПК України, а тому відповідна підстава касаційного оскарження не дає правових підстав для скасування судових рішень у цій справі.

54. Касаційний господарський суд зазначає, що в Україні визнається і діє принцип верховенства права, одним з елементів якого є принцип правової визначеності.

55. Ключовим елементом принципу правової визначеності є однозначність та передбачуваність правозастосування, а, отже, системність і послідовність у діяльності відповідних органів, насамперед судів. Суб`єкти (учасники спору) завжди повинні мати можливість орієнтувати свою поведінку таким чином, щоб вона відповідала вимогам норми на момент вчинення дії.

56. Отже, правові норми та судова практика підлягають застосуванню таким чином, яким вони є найбільш очевидними та передбачуваними для учасників цивільного обороту в Україні.

57. Верховний Суд у прийнятті даної постанови керується й принципом res judicata, базове тлумачення якого вміщено в рішеннях Європейського суду з прав людини від 09.11.2004 у справі "Науменко проти України", від 19.02.2009 у справі "Христов проти України", від 03.04.2008 у справі "Пономарьов проти України", в яких цей принцип розуміється як елемент принципу юридичної визначеності, що вимагає поваги до остаточного рішення суду та передбачає, що перегляд остаточного та обов`язкового до виконання рішення суду не може здійснюватись лише з однією метою - домогтися повторного розгляду та винесення нового рішення у справі, а повноваження судів вищого рівня з перегляду (у тому числі касаційного) мають здійснюватися виключно для виправлення судових помилок і недоліків. Відхід від res judicate можливий лише тоді, коли цього вимагають відповідні вагомі й непереборні обставини, наявності яких у даній справі скаржником не зазначено й не обґрунтовано.

58. Разом з тим Європейський суд з прав людини у рішенні від 10.02.2010 у справі "Серявін та інші проти України" зауважив, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.

У справі "Трофимчук проти України" (№ 4241/03, §54, ЄСПЛ, 28 жовтня 2010 року) Європейський суд з прав людини також зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довід.

59. З урахуванням наведеного, колегія суддів зазначає, що інші доводи скаржника, наведені у касаційній скарзі, Суд відхиляє, оскільки вони: (1) не обґрунтовані підставами касаційного оскарження, передбаченими частиною 2 статті 287 ГПК України; (2) свідчать про незгоду скаржника з оскаржуваними судовими рішеннями; (3) не спростовують висновків судів попередніх інстанцій, що стали підставою для задоволення позову; (4) направлені на переоцінку доказів та обставин справи, що були предметом розгляду та їм була надана належна правова оцінка, що виходить за межі повноважень суду касаційної інстанції, а тому відхиляються Судом (касаційний розгляд здійснюється в межах, передбачених статтею 300 ГПК України).

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

60. Відповідно до пункту 1 частини першої статті 308 ГПК України суд касаційної інстанції за результатами розгляду касаційної скарги має право залишити судові рішення судів першої інстанції та апеляційної інстанції без змін, а скаргу без задоволення.

61. Суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо судове рішення, переглянуте в передбачених статтею 300 цього Кодексу межах, ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права. Не може бути скасоване правильне по суті і законне рішення з одних лише формальних міркувань (стаття 309 ГПК України).

62. Звертаючись із касаційною скаргою, скаржник, в межах доводів і вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, не спростував наведених висновків судів попередніх інстанцій та не довів неправильного застосування ними норм матеріального і порушення норм процесуального права як необхідної передумови для скасування оскаржуваних судових рішень у справі.

63. За таких обставин, касаційна інстанція вважає за необхідне касаційну скаргу АТ "Харківобленерго" залишити без задоволення, а оскаржувані постанову апеляційного господарського суду і рішення місцевого господарського суду - без змін.

Розподіл судових витрат

Оскільки суд відмовляє у задоволенні касаційної скарги та залишає без змін оскаржувані судові рішення, відповідно до статті 129 ГПК України витрати АТ "Харківобленерго" зі сплати судового збору необхідно покласти на скаржника.

Керуючись статтями 300, 301, 308, 309, 314, 315, 317 ГПК України, Суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Касаційну скаргу Акціонерного товариства "Харківобленерго" залишити без задоволення.

2. Рішення Господарського суду Харківської області від 18.10.2022 і постанову Східного апеляційного господарського суду від 23.01.2023 у справі № 922/539/22 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий О. В. Случ

Судді Н. О. Волковицька

С. К. Могил