ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

"20" березня 2023 р. Справа № 910/10408/19

Розглянувши матеріали справи за позовом Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1

до Приватного акціонерного товариства «Київобленерго»

про скасування вимоги

Суддя Карпечкін Т.П.

За участі представників сторін:

від позивача: Якубов Я.Е. (ордер КС № 110730 від 2201.2020 року);

від відповідача: Безштанько В.В. (довіреність № 95/2022 від 23.03.2022 року).

обставини справи:

В провадженні Господарського суду Київської області знаходиться справа за позовом Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Київобленерго» про скасування вимоги.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 04.11.2019 року відкрито провадження у справі № 910/10408/19, справу призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 10.02.2020 року призначено у справі № 910/10408/19 судову електротехнічну експертизу, проведення якої доручено Київському науково-дослідному інституту судових експертиз, провадження у справі № 910/10408/19 зупинено на час проведення судової експертизи і отримання господарським судом висновків експертів. Матеріали справи № 910/10408/19 надіслано до Київського науково-дослідного інституту судових експертиз.

На адресу Господарського суду Київської області надійшов лист Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України № 16073/20-46 від 02.09.2020 року з доданими до нього матеріалами справи № 910/10408/19.

У вказаному листі Київський науково-дослідний інститут судових експертиз повідомив про залишення ухвали Господарського суду Київської області від 10.02.2020 року без виконання, у зв`язку з тим, що станом на 02.09.2020 року попередня оплата на підставі рахунку № 1308 від 30.06.2020 року від позивача не надійшла.

Ухвалою від 01.10.2020 року поновлено провадження у справі № 910/10408/19 та призначено судове засідання на 21.10.2020 року. Позивача зобов`язано надати письмові пояснення щодо невиконання ухвали Господарського суду Київської області від 20.0.2020 року в частині попередньої оплату за проведення експертного дослідження, у відповідності до ухвали від 10.02.2020 року у справі № 910/10408/19.

Позивач просив повторно направити матеріали справи № 910/10408/19 до Київського науково-дослідного інституту судових експертиз для проведення електротехнічної експертизи у відповідності до ухвали від 10.02.2020 року, а також гарантував оплату за проведення експертного дослідження.

Окрім того, ухвалою від 21.10.2020 року змінено найменування відповідача у справі № 910/10408/19 з Приватного акціонерного товариства «Київобленерго» на Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські Регіональні Електромережі».

Матеріали справи № 910/10408/19 було надіслано до Київського науково-дослідного інституту судових експертиз, який знаходиться за адресою: м. Київ, вул. Смоленська, 6, для подальшого проведення судової електротехнічної експертизи, призначеної ухвалою Господарського суду Київської області від 10.02.2020 року у справі 910/10408/19.

Через канцелярію Господарського суду Київської області надійшов лист № 787/21-46 від 18.01.2021 року Київського науково-дослідного інституту судових експертиз, яким серед іншого, експерт повідомив про необхідність здійснення попередньої оплати експертизи в порядку, передбаченому чинним законодавством, відповідно до рахунку № 172 від 16.01.2021 року, який направлений позивачу у справі - Фізичній особі-підприємцю ОСОБА_1 .

Окрім того, у відповідному клопотанні № 787/21-46 від 18.01.2021 року про надання додаткових матеріалів, необхідних для проведення експертизи, судовий експерт КНДІСЕ Шмерего О. просив надати:

- вилучений представниками Приватного акціонерного товариства «Київобленерго» об`єкт, де здійснював господарську діяльність ОСОБА_1 електролічильник;

- вилучений представниками Приватного акціонерного товариства «Київобленерго», з об`єкту, де здійснював господарську діяльність ОСОБА_1 , прилад, який на думку відповідача у справі надавав можливість йому здійснювати поза облікове споживання електроенергії;

- технічну документацію на прилад, який ОСОБА_1 використовував задля позбавлення від гризунів об`єкту, де він здійснював господарську діяльність, як про це він зазначив у позовній заяві (у порядку усунення недоліків позовної заяви), (мають бути наведені характеристики, які вказують на процес щодо впливу на гризунів застосованого позивачем приладу).

- вилучений представниками Приватного акціонерного товариства «Київобленерго» об`єкт, де здійснював господарську діяльність ОСОБА_1 електролічильник;

Окрім того, вищезазначеним клопотанням судовий експерт з метою повного та всебічного проведення дослідження просив надати можливість оглянути місце, де вилучені були: прилад обліку спожитої електроенергії та прилад, який, на думку відповідача у справі надавав можливість йому ( ОСОБА_1 ) здійснювати позаоблікове споживання електроенергії.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 29.01.2021 року сторін було зобов`язано виконати клопотання експерта та надати до Київського науково-дослідного інституту судових експертиз витребувані докази та виконати інші вимог, необхідні для проведення експертизи. Попереджено Фізичну особу-підприємця ОСОБА_1 , що у разі нездійснення попередньої оплати вартості експертного висновку, ухвала суду від 10.02.2020 року у справі № 910/10408/19 буде залишена без виконання.

На адресу Господарського суду Київської області надійшов лист Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України б/н та б/д з доданими до нього клопотанням експерта про надання додаткових матеріалів, а саме технічної документації на прилад, який ОСОБА_1 використовував задля позбавлення від гризунів об`єкту, де він здійснював господарську діяльність, як про це він зазначив у позовній заяві (у порядку усунення недоліків позовної заяви), (мають бути наведені характеристики, які вказують на процес щодо впливу на гризунів застосованого позивачем приладу).

Окрім того, вищевказаним клопотанням Київський науково-дослідний інститут судових експертиз просив суд надати роз`яснення щодо доцільності подальшого проведення досліджень, оскільки при розпакуванні об`єкта дослідження представник позивача зазначив, що у пакунку знаходиться інший предмет, а не той, що був вилучений представниками відповідача. Про що був складений Акт б/н від 11.08.2022 року.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 31.08.2022 року поновлено провадження у справі та витребувано у позивача необхідні для проведення експертизи докази та пояснення, у сторін витребувано письмові пояснення щодо доцільності подальшого проведення експертних досліджень.

Підготовчі засідання у справі № 910/10408/19 неодноразово відкладались у зв`язку з невиконанням сторонами вимог ухвали Господарського суду Київської області від 31.08.2022 року.

В ході розгляду спору, 30.11.2022 року через канцелярію суду представником позивача подано пояснення, яким останній повідомив суд про неможливість виконання частини вимог ухвали від 31.08.2022 року, а саме надання технічної документації на прилад, який ОСОБА_1 використовував задля позбавлення від гризунів об`єкту, де він здійснював господарську діяльність, як про це він зазначив у позовній заяві. Також представник позивача зазначив, що не вбачає доцільним продовження проведення експертних досліджень. Окрім того, просив витребувати з Київського науково-досліднього інституту судових експертиз матеріали справи № 910/10408/19 для подальшого розгляду справи.

Дослідивши подані пояснення представника позивача суд дійшов висновку про залишення ухвали суду від 10.02.2020 року без виконання та витребування з Київського науково-дослідного інституту судових експертиз матеріалів справи № 910/10408/19, оскільки проведення експертного дослідження, призначеного за клопотанням позивача, за його ж твердженням, не є доцільним.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 22.12.2022 року залишено ухвалу Господарського суду Київської області від 10.02.2020 року у справі № 910/10408/19 без виконання.

Враховуючи те, що судом під час підготовчого судового засідання вирішено питання, зазначені в ч. 2 ст. 182 Господарського процесуального кодексу України та вчинено усі необхідні дії, передбачені ст. 177 Господарського процесуального кодексу України, з метою забезпечення правильного, своєчасного та безперешкодного розгляду справи по суті, суд дійшов висновку про закриття підготовчого провадження у справі та призначення справи до судового розгляду по суті на 20.03.2023 року.

В судовому засіданні 20.03.2023 року представник позивача позовні вимоги підтримав, представник відповідача проти позову заперечував.

Відповідно до ч. 4 ст. 13 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 233 Господарського процесуального кодексу України суди ухвалюють рішення, постанови іменем України негайно після закінчення судового розгляду. Рішення та постанови приймаються, складаються і підписуються в нарадчій кімнаті складом суду, який розглянув справу.

Відповідно до ч. 1 ст. 240 Господарського процесуального кодексу України рішення суду проголошується у судовому засіданні, яким завершується розгляд справи, публічно, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд може проголосити лише вступну та резолютивну частини рішення.

У зв`язку з чим, в судовому засіданні 20.03.2023 року судом закінчено розгляд справи та за результатами оцінки поданих сторонами доказів, у нарадчій кімнаті, прийнято рішення.

Розглянувши матеріали справи, дослідивши надані докази та оцінивши їх в сукупності, суд

ВСТАНОВИВ:

Позивач в обгрунтування позову зазначив, що він використовує в підприємницьких цілях кафе-ресторан « ІНФОРМАЦІЯ_1 » за адресою: АДРЕСА_1 (далі - Кафе) та отримує послуги з розподілу електричної енергії до Кафе, які надаються відповідачем, який є монополістом у цієї галузі у Київській області.

Позивач стверджує, що з метою позбавлення від гризунів він використовував у приміщенні Кафе відлякувач гризунів, який був закріплений у стіні, але антена не була прихована, знаходилась у одному приміщенні з лічильником. При знятті показів приладу обліку працівники відповідача мали можливість виявити цей прилад. Прилад під час роботи не впливав на роботу лічильника. На лічильнику був встановлений індикатор магнітного впливу, який ніколи не фіксував такий вплив, про що також не зазначено і в Акті про порушення від 17.05.2019 року, в якому в п.2 є застереження про наявність індикатору.

17.05.2019 року до Кафе з`явились представники відповідача та склали Акт про порушення № К-036135, в якому зазначено про порушення п. 5.5.5. п.п. 5 ПРРЕЕ (Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених Постановою НКРЕКП від 14.03.2018 року № 312 (далі по тексту - ПРРЕЕ), а саме встановлення антени імпульсного генератора на корпус лічильника електроенергії з метою зміни показів приладу обліку електроенергії, а саме зменшення. Електроенергія не обліковувалась, Імпульсний генератор був встановлений прихованим шляхом, а саме в стіну біля приладу обліку під оздоблювальним матеріалом, для вилучення імпульсного генератора було демонтовано частину оздоблювального матеріалу всередині приміщення.

В Акті про порушення також зазначено про встановлення на лічильнику індикаторів дії впливу постійного (змінного) електричного або магнітного полів, опломбовані запобіжники були розраховані на силу струму 50 А. Також стверджується, що працівники відповідача не були допущені на територію Кафе. Згідно з п. 9 Акта прилад обліку демонтований, вилучений представниками відповідача та опломбований. Одночасно представники відповідача вилучили і спірний генератор з антеною.

29.05.2019 року питання складання Акту про порушення було розглянуто комісією відповідача за участю позивача. Працівники відповідача усно запевнили, що генератор, який вилучався під час складання Акту про порушення впливає на роботу лічильнику. Після цього запропонували в Протоколі комісії здійснити запис під диктовку, стверджуючи, що в цьому випадку можна зекономити кошти на оплату експертизи.

Не дивлячись на заперечення споживачем факту порушення, Комісією з розгляду актів про порушення було застосовано фінансово-господарську санкцію: нараховано додаткову заборгованість на підставі п. п. 5 п. 5.5.5 ПРРЕЕ та п. 2.1.3 Методики за період 1095 днів з 18.05.2016 року по 17.05.2019 року, що оформлено Протоколом комісії від 29.05.2019 року. Нарахована на підставі висновку комісії сума склала 965 854 грн. Нарахування проведено на підставі п.2.5 Методики для порушень, передбачених п. 2.1.3 Методики, виходячи з договірної потужності 25кВт протягом 24 години з коефіціентом Кв - 0,75 за період 1095 днів з 18.05.2016 року по 17.05.2019 року.

Заперечуючи проти висновків про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених Постановою НКРЕКП від 14.03.2018 року № 312 (далі по тексту - ПРРЕЕ), та обгрунтовуючи позовні вимоги, позивач стверджує, що прилад з антеною у Кафе на час складання Акту про порушення не міг впливати на роботу приладу обліку електричної енергії, був встановлений виключно з метою позбавлення від гризунів.

Не погоджуючись з висновками перевіряючих та застосованими нарахуваннями, позивач, посилаючись на абз. 9 п.2.1. Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ № 562 від 04.05.2006 року (далі - Методика) зазначає, що у разі незгоди споживача із зафіксованим в акті про порушення фактом пошкодження пломб та/або приладів обліку факт пошкодження установлюється експертизою, проведеною відповідно до законодавства. До отримання енергопостачальною компанією результатів експертизи ця Методика не застосовується. Але в нашому випадку відповідач застосував Методику без проведення такої експертизи, хоча незгода зі складеним актом була відображена у Протоколі комісії.

Також позивач стверджує про можливість нарахування необлікованої електроенергії за період не більше 6 місяців, оскільки прилад можна було виявити при контрольному огляді.

В ході розгляду спору відповідач подав відзив, в якому позовні вимоги заперечував, вважає позовну заяву необгрунтованою, а рішення комісії з розгляду акту про порушення ПРРЕЕ правомірним та прийнятим відповідно до чинного законодавства України.

Як вбачається з викладених у позові обставин, позивач у позові просить скасувати рішення комісії Приватного акціонерного товариства «Київобленерго», оформлене протоколом № 50 від 29.05.2019 року за результатами розгляду Акту № К-036135 від 17.05.2019 року про порушення Правил користування електроенергією Фізичною особою-підприємцем ОСОБА_1 , на підставі якого позивачу нараховано до сплати вартість необлікованої електроенергії на суму 965 854,93 грн.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на безпідставність висновків перевіряючих про вчинення позивачем порушення та зазначає, що викладені в Акті перевірки обставини не відповідають дійсності, оскільки виявлений під час перевірки прилад не впливав на роботу лічильника і не є імпульсним генератором, а встановлювався позивачем як відлякувач гризунів.

Крім того, позивач зазначає, що лічильник був обладнаний індикатором впливу електричного та магнітного полів, однак Акт перевірки не містить відомостей про його спрацювання.

Перевіряючі вилучили лічильник та пристрій, який без проведення експертизи кваліфікували як імпульсний генератор, що впливав на роботу лічильника, та провели нарахування не облікованої електроенергії.

Відповідач у відзиві на позов зазначив, що під час перевірки було виявлено та вилучено радіоелектронний прилад - імпульсний генератора, за допомогою якого здійснювався вплив на прилад обліку електроенергії в сторону зменшення показань, у зв`язку з чим, позивачу нараховано обсяг необлікованої електроенергії. При цьому, відповідач повідомив, що прилад та лічильник вилучені, зазначив, що експертиза не проводилась і в проведенні експертизи не було необхідності.

Тобто, відповідач без експертного дослідження кваліфікував вилучений у позивача пристрій саме як імпульсний генератор, при цьому не навівши також жодних ознак, за яким це визначено. В той же час, позивач в позові стверджує, що виявлений прилад мав інше, визначене призначенні і не здійснював вплив на лічильник. В своє чергу, відповідачем не надано також пояснень щодо спрацювання індикатору впливу електричного та магнітного полів на лічильнику.

Таким чином, зважаючи на пояснення позивача та заперечення відповідача, суд дійшов висновку про доцільність призначення у справі судової електротехнічної експертизи виявленого під час перевірки приладу та його впливу на лічильник, що потребує спеціальних знань і без достатніх підстав кваліфіковано перевіряючими.

У справі № 910/10408/19 призначалась судова електротехнічна експертиза лічильника та встановленого біля нього Пристрою, вилучених в ході перевірки за Актом перевірки № К-036135 від 17.05.2019 року про порушення правил користування електроенергією та упакованих в сейф-пакет № UA00063135. Проведення експертизи доручалось експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз.

На вирішення судової електротехнічної експертизи ставились наступні питання:

- До якого типу електротехнічного обладнання відноситься виявлений та вилучений сторонній Пристрій (упакований в сейф-пакет № UA00063135), зазначений в Акті перевірки № К-036135 від 17.05.2019 року про порушення правил користування електроенергією?

- Яким способом виготовлений даний Пристрій і чи має такий Пристрій ознаки, притаманні імпульсному генератору?

- Чи здатний Пристрій здійснювати вплив на прилад обліку електроенергії, що призводить до збоїв коректної роботи чи зміни показів лічильника електроенергії?

- Чи мав місце факт втручання в роботу розрахункового засобу обліку за Актом перевірки № К-036135 від 17.05.2019 року про порушення правил користування електроенергією (упакований в сейф-пакет № UA00063135)? Якщо втручання було, то визначити характер впливу Пристрою на лічильник із зазначенням яким чином та у який спосіб Пристрій впливає на облік спожитої електричної енергії?

- Чи призвів такий вплив до зменшення показників обліку чи недообліку електричної енергії або зупинення роботи електролічильника?

Однак, відповідні експертні дослідження, які призначались для обґрунтування позиції позивача, не були проведені через ненадання позивачем необхідних для проведення експертизи доказів, зокрема, позивач надав пояснення про неможливість виконання частини вимог ухвали від 31.08.2022 року, а саме надання технічної документації на прилад, який ОСОБА_1 використовував задля позбавлення від гризунів об`єкту, де він здійснював господарську діяльність, як про це він зазначив у позовній заяві. Також представник позивача зазначив, що не вбачає доцільним продовження проведення експертних досліджень, просив витребувати з Київського науково-досліднього інституту судових експертиз матеріали справи № 910/10408/19 для подальшого розгляду справи.

Таким чином, ухвалою Господарського суду Київської області від 22.12.2022 року залишено ухвалу Господарського суду Київської області від 10.02.2020 року у справі № 910/10408/19 без виконання, оскільки проведення експертного дослідження, призначеного за клопотанням позивача, за його ж твердженням, не є доцільним.

Суд критично оцінює твердження позивача, що при розпакуванні об`єкта дослідження у пакунку знаходився інший предмет, а не той, що був вилучений представниками відповідача.

Як вбачається з Акту б/н від 11.08.2022 року, складеного за участю представників позивача, відповідача та експерта, зазначено, що при розпакуванні об`єкта дослідження у пакунку знаходився інший предмет, а не той, що був вилучений представниками відповідача.

Однак, ні відповідний Акт б/н від 11.08.2022 року, ні інші докази та пояснення сторін не містять відомостей про дослідження факту пломбування вилучених під час перевірки пристроїв, та стану таких пломб при розпакуванні.

Як визначено ч.ч. 1, 3 ст. 102 Господарського процесуального кодексу України, матеріали, необхідні для проведення експертизи, експерту надає суд, якщо експертиза призначена судом, або учасник справи, якщо експертиза проводиться за його замовленням. При призначенні експертизи суд з урахуванням думки учасників справи визначає, які саме матеріали необхідні для проведення експертизи. Суд може також заслухати призначених судом експертів з цього питання. Копії матеріалів, що надаються експерту, можуть залишатися у матеріалах справи.

При визначенні матеріалів, що надаються експерту чи експертній установі, суд у необхідних випадках вирішує питання про витребування відповідних матеріалів за правилами, передбаченими цим Кодексом для витребування доказів.

Частиною 4 ст. 102 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що у разі ухилення учасника справи від подання суду на його вимогу необхідних для проведення експертизи матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, що перешкоджає її проведенню, суд залежно від того, яка особа ухиляється, а також яке ця експертиза має значення, може визнати встановленою обставину, для з`ясування якої експертиза була призначена, або відмовити у її визнанні.

Таким чином, враховуючи, що призначена у справі № 910/10408/19 судова електротехнічна експертиза, яка мала встановити обставини, які мають значення для обґрунтування позиції позивача, не була проведена з вини самого позивача, обставини, на які посилається позивач, зокрема що вилучений в ході перевірки пристрій не є імпульсним генератором і не чинив вплив на прилад обліку електроенергії, має інше призначення (відлякування гризунів), не визнаються судом, тому викладені у позові твердження є не доведеними та безпідставними.

Взаємовідносини, які виникають в процесі продажу і купівлі електричної енергії між виробниками або постачальниками електричної енергії та споживачами врегульовані Законом України «Про ринок електричної енергії», Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими Постановою НКРЕКП від 14.03.2018 року № 312 (далі по тексту - ПРРЕЕ), Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою Постановою НКРЕКП 04.05.2006 року № 562 (далі по тексту Методика), Договором про користування електричною енергією та іншими нормативно-правовими актами.

Відповідно до Закону України «Про ринок електричної енергії» та Постанови від 14.03.2018 року № 312 «Про затвердження Правил роздрібного ринку електричної енергії» втратили чинність Постанова Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України від 31.07.1996 №28 «Про затвердження Правил користування електричною енергією» та Постанова Кабінету міністрів України від 26.07.1999 року №1357 «Про затвердження Правил користування електричною енергією для населення». На зміну їм набрали чинності «Правила роздрібного ринку електричної енергії», Кодекс систем розподілу, Кодекс комерційного обліку електричної енергії.

Пунктом 6 Постанови «Про затвердження Правил роздрібного ринку електричної енергії» № 312 від 14.03.2018 року, до укладення договору про надання послуг з розподілу електричної енергії, який укладається зі споживачем, договірні відносини між споживачем та суб`єктом господарювання, що провадить діяльність з розподілу електричної енергії на підставі ліцензії з передачі електричної енергії місцевими (локальними) електричними мережами (або ОСР як правонаступником за договорами про користування електричною енергією та договорами про постачання електричної енергії), урегульовуються окремими положеннями діючих договорів про користування електричною енергією або договорів про постачання електричної енергії (у частині взаємовідносин споживача і електророзподільної організації), які не суперечать вимогам чинного законодавства у сфері електроенергетики. Зокрема сторони керуються вимогами діючих договорів про постачання електричної енергії з питань потужності, якості електроенергії, окремих процедурних питань тощо.

Таким чином, в даному випадку ПрАТ «Київобленерго» керується у відносинах постачання електричної енергії умовами діючого Договору про постачання електричної енергії № 220056816 від 14.03.2014 року, визначеними правами та обов`язками згідно ПРРЕЕ та у відповідності до процедури визначеної згідно чинного законодавства.

Статтею 4 Закону України «Про ринок електричної енергії» передбачено, що учасники ринку електричної енергії провадять свою діяльність на ринку електричної енергії на договірних засадах. Статтею 58 Закону України «Про ринок електричної енергії» передбачені обов`язки та відповідальність споживачів енергії, зокрема: додержуватись вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної енергії згідно із законодавством України.

Між відповідачем та позивачем укладено Договір «Про постачання електричної енергії» № 220056816 від 14.03.2014 року (далі по тексту - Договір), згідно п.1.1. якого Постачальник продає електричну енергію Споживачу для забезпечення потреб електроустановок Споживача, а Споживач оплачує Постачальнику вартість використаної (купленої) ним електричної енергії та здійснює інші платежі за умовами цього Договору.

Пунктом 5.5 Правил та умовами Договору передбачено, що споживачі електричної енергії зобов`язані: дотримуватись вимог нормативно-технічних документів та договору, забезпечувати технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів, забезпечувати збереження приладів обліку і пломб на них у разі розміщення приладу обліку в квартирі або на іншому об`єкті споживача, оплачувати спожиту електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та ПРРЕЕ, надавати розрахункові документи на вимогу представників енергопостачальника для перевірки правильності оплати та відповідності записів у них показанням приладу обліку та інше.

З урахуванням абз. 7 п 5.2.1 п 5.2 ПРРЕЕ енергопостачальник має право, в тому числі на безперешкодний доступ (за пред`явленням службового посвідчення) до розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії, що встановлені на об`єктах споживачів, для візуального або автоматизованого зняття показів розрахункових засобів комерційного обліку.

17.05.2019 року уповноваженими працівниками відповідача у відповідності до п. 5.2 ПРРЕЕ проводилась перевірка об`єкту позивача за адресою: Київська область, м. Бровари, вул. Еагаріна, 2. Під час проведення даної перевірки за вказаною адресою позивачем було виявлено факт порушення позивачем, п. 5.5.5 п.п 5, ПРРЕЕ, а саме: «встановлення антени імпульсного генератора на корпус лічильника електроенергії з метою зміни його показів, а саме зменшення. Електроенергія, що споживається, не обліковується. Імпульсний генератор був встановлений прихованим шляхом, а саме зашитий в стіну біля приладу обліку оздоблювальним матеріалом. Для вилучення імпульсного генератора було демонтовано частину оздоблювального матеріалу в середині приміщення.».

Відповідно до п. 8.2.5 ПРРЕЕ у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення. Акт складається в двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. У разі відмови споживача або представника споживача підписати акт про порушення в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт про порушення вважається дійсним, якщо він підписаний уповноваженим представником оператора системи та двома незаінтересованими особами (представник житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник органу місцевого самоврядування, інший споживач тощо) за умови посвідчення їх осіб. Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта, які зазначаються в акті, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання.

На підставі виявленого порушення ПРРЕЕ під час проведення перевірки уповноваженими представниками відповідача, за участю позивача складено Акт про порушення Правил № К036135 від 17.05.2019 року. Позивач з актом ознайомився та підписав його. З боку відповідача вказаний Акт про порушення підписаний шістьма представниками.

Радіоелектронний прилад - імпульсний генератор та прилад обліку електричної енергії були вилучені в ході перевірки та упаковані в сейф пакет № UA00063135, про що зазначено в акті № К036135.

На підтвердження власних доводів та обґрунтувань відповідач також надав фотоматеріали, якими зафіксовано виявлене порушення, зокрема встановлення позивачем антени імпульсного генератора на корпус лічильника.

З огляду на дії позивача та норму ч. 4 ст. 102 Господарського процесуального кодексу України, обставини, на які посилається позивач в спростування виявлених в ході перевірки порушень, не визнаються судом, тому викладені у позові твердження є не доведеними та безпідставними.

Відповідно до п. 2.1.3 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, що затверджена Постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України № 562 від 04.05.2006 року (далі - Методика), Методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного в порядку, встановленому цією Методикою, з урахуванням вимог ПКЕЕ (ПРРЕЕ) та в разі виявлення фактів пошкодження приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо), інших дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку (фіксація індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів (у разі підтвердження факту встановлення та передачі на збереження споживачу цього індикатора), використання фазозсувного трансформатора тощо).

Керуючись п. 4.2.3 Договору та п. 2.1.3 Методики, Комісія відповідача правомірно кваліфікувала порушення як таке, що сталося з вини позивача прихованим способом, та враховуючи положення п. 5.5.5. ПРРЕЕ, прийняла рішення про можливість застосування положень Методики для проведення донарахування обсягу та вартості не облікованої електроенергії згідно вимог п. 2.5 Методики за відповідною формулою, яка застосовується у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1-3 пункту 2.1 цієї Методики, а саме встановлення споживачем пристрою, що впливав на облік електроенергії, прихованим способом, виявити який представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості. В даному випадку кількість днів у періоді визначається виходячи з кількості робочих днів споживача з дня останньої технічної перевірки, або допуску електроустановки споживача в експлуатацію, або набуття прав власності або користування (у разі якщо технічна перевірка у період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію або набуття ним права власності на об`єкт до дати виявлення порушення не проводилась), але не більше ніж за три роки.

Відповідач обґрунтовано пояснив, що не спростовано позивачем, що виявлений пристрій (імпульсний генератор) призначений для відмотування показань індукційних електролічильників без зміни їх схем включення. Стосовно електронних та електронно-механічних лічильників, в конструкцію яких закладено нездатність до зворотного відліку показів, пристрій дозволяє повністю зупинити облік до рівня реактивної потужності генератора. Пристрій, просто вставляється в розетку і лічильник починає або зупинятися або рахувати у зворотний бік.

Виявити вказаний пристрій при проведенні контрольного огляду або технічної перевірки засобів обліку неможливо через його портативність та простоту знімання.

При цьому також суд зауважує на суперечливості та безпідставності позиції позивача через той факт, що пристрій для відлякування гризунів не мав жодних спеціальних технічних характеристик і був встановлений під оздоблювальною обшивкою саме біля лічильника електроенергії.

Згідно з п. 2.3.4. Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 312 від 14.03.2018 року (далі - ПРРЕЕ), відповідальність за збереження і цілісність засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування покладається на власника (користувача) електроустановки або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені.

Пунктом 3.4 ПРРЕЕ встановлено, що відповідальним за експлуатацію та технічний стан засобів (вузлів) вимірювальної техніки є їх власник.

Тобто, позивач відповідно до Договору мав на відповідальному зберіганні прилад обліку, тому саме позивач є особою, яка експлуатує вказаний прилад обліку на підставі Договору, а тому повинен нести відповідальність за його збереження, цілісність, та експлуатацію.

Наведені позивачем у позові обставини ґрунтуються на безпідставних та недоведених твердженнях і спростовані в ході розгляду спору, даними проведеної перевірки встановлено порушення ПРРЕЕ, які мають ознаки втручання в роботу приладу обліку, відповідальність за який покладається на позивача.

Самі по собі дефекти акта перевірки не можуть спростовувати факт порушення, якщо цей факт відображено у сукупності інших доказів (постанова Вищого господарського суду України у справі № 918/851/13). Ані ПРРЕЕ, ані інші норми чинного законодавства України не визначають дефекти змісту акта як такі, що мають наслідком його недійсність. Вчинення споживачем дій, які призвели до зміни показів приладів обліку є самостійним порушенням, передбаченим у п.п. 1-3 пункту 2.1 Методики, і наявність або відсутність такого порушення має бути встановлена судом з урахуванням всіх обставин, пов`язаних із цим порушенням.

За наведених обставин та враховуючи, що відповідальність за експлуатацію засобу обліку та дотримання порядку електроспоживання покладається на споживача за Договором, яким є позивач, викладені в позовній заяві обставини не доведені позивачем і спростовані відповідачем, відсутні підстави для висновків про незаконність рішення комісії Приватного акціонерного товариства «Київобленерго», оформленого протоколом № 50 від 29.05.2019 року за результатами розгляду Акту №К-036135 від 17.05.2019 року про порушення Правил користування електроенергією Фізичною особою-підприємцем ОСОБА_1 , на підставі якого позивачу нараховано до сплати вартість необлікованої електроенергії на суму 965 854,93 грн.

Згідно зі ст. 13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до ст. 73 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно з ч. 1 ст. 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Як визначено ст. 79 Господарського процесуального кодексу України, наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Таким чином, за наслідками розгляду спору суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог.

Керуючись ст.ст. 73, 74, 79, 102, 129, 233, 236-241 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

ВИРІШИВ:

1. В задоволені позовних вимог відмовити повністю.

Рішення набирає законної сили відповідно до ст. 241 Господарського процесуального кодексу України та може бути оскаржено у порядку і строк, встановлені ст. ст. 254, 256 Господарського процесуального кодексу України.

Повне рішення складено: 19.05.2023 р.

Суддя Т.П. Карпечкін