ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЛЬВІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

16.05.2023 Справа № 914/2343/22

Господарський суд Львівської області у складі головуючого судді Трускавецького В. П., секретаря судового засідання Шевчук О. О., розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали справи

за позовом: Заступника керівника Львівської обласної прокуратури, м. Львів, в інтересах держави в особі,
позивача 1:Державної екологічної інспекції у Львівській області, м. Львів,
позивача 2:Миколаївської міської ради, м. Миколаїв Львівської обл.,
до відповідача:Миколаївського дочірнього лісогосподарського підприємства ЛГП «Галсільліс», м. Миколаїв Львівської обл.,
про:стягнення 781820,35 грн шкоди, завданої порушенням законодавства про охорону навколишнього середовища.
За участю:
прокурора:Місінська М. А.
позивача 1:Омельян Є. О. - представниця, Вітковський В. Ф. - представник,
позивача 2:не з`явився,
відповідача:Колодій А. Б. - представник, Настасяк О. І. - адвокат.
Встановив.

На розгляді Господарського суду Львівської області перебуває справа за позовом Заступника керівника Львівської обласної прокуратури в інтересах держави в особі позивача 1: Державної екологічної інспекції у Львівській області позивача 2: Миколаївської міської ради до відповідача: Миколаївського дочірнього лісогосподарського підприємства ЛГП «Галсільліс» про: стягнення 781820,35 грн шкоди, завданої порушенням законодавства про охорону навколишнього середовища.

Детальний рух справи відображено у попередніх ухвалах та протоколах суду.

Ухвалою суду від 07.03.2023 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті 30.03.2023, викликано у призначене судове засідання для допиту свідка ОСОБА_1 .

Судове засідання 30.03.2023 не відбулось у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю судді Трускавецького В. П. Ухвалою суду від 31.03.2023 призначено розгляд справи по суті на 04.04.2023.

04 квітня 2023 року позивачем 2 подано до суду клопотання про розгляд справи без участі його представника (вх. № 8345/23).

У судовому засіданні 04.04.2023 судом заслухано вступне слово сторін та допитано свідка ОСОБА_1 . За наслідками даного засідання оголошено перерву у розгляді справи до 27.04.2023.

Ухвалою суду від 18.04.2023 розгляд справи по суті призначено на іншу дату, а саме на 01.05.2023, оскільки згідно з наказом голови Господарського суду Львівської області № 05-15/14 від 10.04.2023 суддя Трускавецький В. П. в період з 24.04.2023 до 28.04.2023 повинен перебувати на навчанні суддів місцевих господарських судів.

В подальшому, у судовому засіданні 01.05.2023 оголошувалась перерва до 16.05.2023.

У судове засідання 16.05.2023 сторони забезпечили явку своїх повноважних представників, які надали пояснення по суті позовних вимог.

Під час розгляду справи по суті судом досліджено електронні докази, а саме: відео огляду місця події, заслухано коментарі представників сторін, допитано свідка та з`ясовано, що існує розбіжність між фактичними (такими, що існували станом на момент здійснення Державною екологічною інспекцією у Львівській області перевірки) замірами деревини, розмірами пнів, їх якісними характеристиками та тими, що визначені спеціалістом Осадчуком Л. С. при здійсненні натурного (польового) дослідження і закріпленими ним у науковому висновку від 26.05.2022 у кримінальному провадженні № 0000021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України.

Також, судом досліджено, що заміри деревини, розміри пнів та їх якість, встановлені спеціалістом Осадчуком Л. С. покладені в основу висновків інженерно-екологічних експертиз № СЕ-19/114-22/3116-ЕЛ від 22.06.2022 та № СЕ-19/114-22/3118-ЕЛ від 24.06.2022, виконаних експертом Артишко М. В.

Окрім того, присутній у судовому засіданні представник Державної екологічної інспекції у Львівській області, держекоінспектор з ОНПС Вітковський В. Ф., який виконував розрахунок завданої відповідачем шкоди надав суду усні пояснення, де зазначив, що відповідно до Санітарних правил сироростуче чи сухостійне дерево визначається тоді, коли воно ще не зрізане, тобто при плануванні рубки. У випадку, коли відбувається визначення стану дерева по пні, беруться до уваги фактори відлущення кори від стовбуру, наявність трухлявості та ін. Однак, нормативно визначених, таких, що закріплені законодавчо правил визначення по пні (коли дерево вже зрізане і залишився тільки пень) чи дерево було сироростучим чи сухостійним - немає.

Відтак, враховуючи обставини даної справи, суд доходить до висновку, що задля справедливого та об`єктивного вирішення даного спору необхідним є встановлення фактичних та єдино правильних кількісних та якісних характеристик дерев, вирубкою яких було завдано шкоди навколишньому природному середовищу. Лише при встановлені відповідних даних суд зможе перевірити правильність нарахування завданої шкоди.

За змістом ч. 5 ст. 98 ГПК України суд має право за заявою учасників справи або з власної ініціативи викликати експерта для надання усних пояснень щодо його висновку.

Частиною 4 статті 69 ГПК України передбачено, що експерт зобов`язаний з`явитися до суду за його викликом та роз`яснити свій висновок і відповісти на питання суду та учасників справи. За відсутності заперечень учасників справи експерт може брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Частиною 3 статті 71 ГПК України закріплено, що спеціаліст зобов`язаний з`явитися до суду за його викликом, відповідати на поставлені судом питання, надавати консультації та роз`яснення, у разі потреби надавати суду іншу технічну допомогу. За відсутності заперечень учасників справи спеціаліст може брати участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції.

З урахуванням викладеного, виклик у судове засідання експерта та спеціаліста для надання пояснень щодо виконаних ними висновків є одним із процесуальних засобів для встановлення об`єктивної істини: обгрунтованості чи необгрунстованості розміру заявленої до стягнення шкоди.

Згідно з пункту 8 частини 1 статті 182 ГПК України, у підготовчому засіданні суд вирішує питання про призначення експертизи, виклик у судове засідання експертів, свідків, залучення перекладача, спеціаліста.

Беручи до уваги те, що вирішення питання про виклик у судове засідання експертів та спеціалістів повинне вирішуватись в межах підготовчого провадження, однак, необхідність виклику таких учасників процесу була виявлена на стадії розгляду справи по суті, суд вважає можливим у даному випадку повернутись до розгляду справи № 914/2343/22 у підготовче провадження. Вказані дії необхідно вчинити зважаючи на таке.

Право на справедливий суд встановлено статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Зокрема, відповідно до пункту 1 цієї статті кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Зміст права на справедливий розгляд справи висвітлюється в практиці Європейського суду з прав людини (надалі - ЄСПЛ).

Так, у рішенні у справі «Руіз-Матеос проти Іспанії» (Ruiz-Mateos v. Spain, заява № 12952/87, від 23 червня 1993 року, п. 63) ЄСПЛ зазначив, що принцип рівності сторін (рівних процесуальних можливостей) є одним з проявів справедливого розгляду, який включає фундаментальне право на змагальність розгляду. Зокрема, кожна сторона вправі знати про доводи та докази, представлені іншою стороною, та мати дієву можливість коментувати їх.

У рішенні у справі «Вержбицький проти Польщі» (Wierzbicki v. Poland, заява № 24541/94, від 18 червня 2002, п. 39) ЄСПЛ, посилаючись на рішення у справі «Домбо Бехер проти Нідерландів» (Dombo Beheer B.V. v. The Netherlands, заява № 14448/88, п. 33), наголосив, що стосовно судового процесу, який стосується протилежних приватних інтересів, принцип рівності сторін передбачає, що кожній стороні забезпечується достатня можливість представити свою позицію - включаючи докази - з дотриманням вимог, які не ставлять сторону в невигідне становище по відношенню до опонента.

Наведена практика ЄСПЛ свідчить, що за наявності спору про право цивільне держава повинна забезпечити учасникам судового провадження дієву, реальну можливість надання суду своїх доказів та аргументів.

На досягнення цієї мети спрямовані правила Господарського процесуального кодексу України, що регламентують позовне провадження, в тому числі правила здійснення та проведення підготовчого засідання у кожній судовій справі, яка розглядається у загальному позовному провадженні ураховуючи предмет спору та характер спірних правовідносин.

У пункті 30 постанови Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 03.10.2019 у справі № 902/271/18 сформульовано такий правовий висновок: «Також Верховний Суд звертається до власної практики, зокрема, постанови від 02.10.2019 у справі № 916/2421/18, у якій Верховний Суд погодився з судами першої та апеляційної інстанцій у питанні можливості повернення до стадії підготовчого провадження після його закриття у випадку, якщо судом встановлено замовчування відповідачем важливого питання, яке мало б бути вирішено саме на стадії підготовчого провадження. На думку Верховного Суду, стадія підготовчого провадження з огляду на її мету є не формальною, а реальною запорукою здійснення ефективного правосуддя на стадії розгляду справи по суті, тож належне та добросовісне ставлення до стадії підготовчого провадження як з боку суду, так і з боку всіх учасників справи, є таким, що у повній мірі відповідає засадам справедливого правосуддя».

Частина перша статті 177 Господарського процесуального кодексу України передбачає, що завданнями підготовчого провадження є: 1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; 2) з`ясування заперечень проти позовних вимог; 3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; 4) вирішення відводів; 5) визначення порядку розгляду справи; 6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Узагальнюючи вищенаведене, задля належного та повного виконання завдань підготовчого провадження, для справедливого та неупередженого вирішення спору, встановлення фактичних обставин справи, зважаючи, що даний випадок є винятковим і потребує вчинення процесуальних дій, які вчиняються лише у підготовчому провадженні, суд дійшов висновку про необхідність повернення у підготовче провадження та виклику експерта та спеціаліста для надання роз`яснень їх висновків.

Керуючись ст. ст. 2, 7, 11, 13, 41, 46, 69, 71, 98, 177, 182, 183, 232-235 Господарського процесуального кодексу України, суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Повернутися до розгляду справи № 914/2343/22 у підготовчому провадженні.

2. Запропонувати учасникам процесу надати суду питання, які, на їх думку, потребують роз`яснення у висновку експерта та зазначити експертну установу, якій може бути доручено проведення відповідного експертного дослідження, якщо суд дійде висновку про необхідність застосування спеціальних знань.

3. Викликати у підготовче засідання експерта Львівського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру Артишко Марту Василівну для надання усних пояснень щодо виконаного нею висновку № СЕ-19/114-22/3116-ЕЛ від 22.06.2022 та висновку № СЕ-19/114-22/3118-ЕЛ від 24.06.2022.

4. Викликати у підготовче засідання спеціаліста - завідувача кафедри ботаніки, деревинознавства та недеревних ресурсів лісу Національного лісотехнічного університету України, д. с-г. н., професора Осадчука Леоніда Семеновича для надання усних пояснень щодо виконаного ним наукового висновку від 26.05.2022 у кримінальному провадженні № 0000021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України.

5. Викликати у судове засідання спеціаліста - держекоінспектора з ОНПС Державної екологічної інспекції у Львівській області Вітковського В. Ф. для надання усних пояснень щодо розрахунку завданої відповідачем шкоди.

6. Призначити підготовче засідання на 27.06.2023 об 11:20 год. у приміщенні Господарського суду Львівської області (адреса: 79014, м. Львів, вул. Личаківська, 128, 2-й поверх).

7. Явку учасників процесу у наступне підготовче засідання визнати обов`язковою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення.

Ухвала може бути оскаржено у порядку визначеному розділом IV Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст ухвали складено 17.05.2023.

Суддя Трускавецький В.П.