УХВАЛА

м. Київ

17.05.2023Справа № 910/7815/17
За позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ЄВРО-РЕКОНСТРУКЦІЯ"

до Фізичної особи - підприємця Зелені Валерій Міхаель ,

за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача : 1) ОСОБА_2 ; 2) ОСОБА_3

про стягнення 130284,72 грн

Суддя Сташків Р.Б.

Секретар судового засідання Гарашко Т.В.

Представники сторін:

від позивача - Кравченко О.П.,

від відповідача - не з`явився,

від третіх осіб - не з`явилися.

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Господарського суду міста Києва перебуває справа №910/7815/17 за вищевказаним позовом про стягнення заборгованості за спожиті послуги теплопостачання (опалення).

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 04.10.2017 судом було зупинено провадження у даній справі №910/7815/17 до вирішення цивільної справи №755/13199/17, яка перебуває на розгляді у Дніпровському районному суді міста Києва.

Ухвалою суду від 15.03.2023 поновлено провадження у справі. Розгляд справи призначено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження у судовому засіданні на 17.04.2023.

Ухвалою суду від 17.04.2023 розгляд справи було відкладено до 17.05.2023.

08.05.2023 через канцелярію суду від позивача надійшла заява про збільшення розміру позовних вимог до якої додано примірник нової редакції позовної заяви та докази направлення іншим учасникам справи цієї заяви.

Так, позивач зазначає, що звертаючись до суду із позовом ним було нараховано відповідачу 130284,72 грн за без договірне використання теплової енергії у нежитловому приміщенні №75 в літ.А, загальною площею 138,6 кв.м. по АДРЕСА_1 , проте, 28.03.2017 між ТОВ "ЄВРО-РЕКОНСТРУКЦІЯ" та ФОП Зелені Валерій Міхаель укладено Договір №420291/2юр (особовий рахунок №420291/2) про надання послуг з централізованого опалення та постачання гарячої води.

У пункті 32 Договору №420291/2юр сторони погодили, що дія цього договору поширюється на взаємовідносини, які виникли між сторонами до моменту його укладення відповідно до ст. 631 ЦК України, а саме з 01.10.2014.

Позивачем було здійснено перерахунок вартості наданих відповідачу послуг з централізованого опалення за період з листопада 2014 року по квітень 2017 у сумі 68810,51 грн, з урахуванням умов укладеного між сторонами Договору №420291/2юр.

Крім того, позивачем було нараховано інфляційні втрати у сумі 72966,31 грн та 3% річних у сумі 14041,42 грн на суму боргу (68810,51 грн) у зв`язку з неоплатою відповідачем отриманих послуг.

Позивач у новій редакції позову просить суд стягнути з Фізичної особи - підприємця Зелені Валерій Міхаель 155818,24 грн, що складається з: 68810,51 грн боргу за спожиті послуги з централізованого опалення за період з листопада 2014 року по квітень 2017 року, інфляційні втрати у сумі 72966,31 грн та 3% річних у сумі 14041,42 грн.

У постанові Верховного Суду від 03.08.2020 у справі № 911/2139/19 зазначено, що процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про "доповнення" або "уточнення" позовних вимог, або заявлення "додаткових" позовних вимог тощо. Тому в разі надходження до господарського суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: - подання іншого (ще одного) позову, чи - збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи - об`єднання позовних вимог, чи - зміну предмета або підстав позову.

Відповідно до частини 3 статті 46 Господарського процесуального кодексу України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Згідно з ч. 1,2 ст. 252 ГПК України розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі.

Розгляд справи по суті в порядку спрощеного провадження починається з відкриття першого судового засідання або через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі, якщо судове засідання не проводиться.

Враховуючи, що розгляд справи ще не почався, заява позивача є такою, що подано в межах встановлених ГПК України строків.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Слід зазначити, що правові підстави позову - це зазначена у позовній заяві нормативно-правова кваліфікація обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Отже зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

Не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права.

Аналогічні висновки Верховного Суду щодо застосування частини 3 статті 46 Господарського процесуального кодексу України викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 червня 2019 року у справі № 924/1473/15 та у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 15 жовтня 2020 року у справі № 922/2575/19.

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема у статті 16 Цивільного кодексу України, статті 20 Господарського кодексу України, а відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

Зміна предмету позову можлива, зокрема у такі способи:

1) заміна одних позовних вимог іншими;

2) доповнення позовних вимог новими;

3) вилучення деяких із позовних вимог;

4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Доповнення позовних вимог новими відбувається шляхом зміни предмету позову, а не через збільшення розміру позовних вимог.

Такі висновки щодо застосування частини 3 статті 46 Господарського процесуального кодексу України викладені в постанові Верховного Суду від 22.07.2021 у справі № 910/18389/20 та постанові Верховного Суду від 17.08.2021 у справі № 910/19210/15.

Як вбачається зі змісту наданої позивачем оновленої редакції позову, останнім в частині заявленої до стягнення основної суми боргу було зменшено позовні вимоги з 130284,72 грн до 68810,51 грн та змінено предмет позову шляхом доповнення вимог щодо стягнення інфляційних втрат та 3% річних.

Приймаючи до уваги все вищевикладене, суд приймає відповідну заяву позивача, а тому спір підлягає розгляду в межах заявлених позовних вимог про стягнення 68810,51 грн боргу за спожиті послуги з централізованого опалення за період з листопада 2014 року по квітень 2017 року, інфляційні втрати у сумі 72966,31 грн та 3% річних у сумі 14041,42 грн.

У судове засідання 17.04.2023 представники відповідача та третіх осіб не з`явилися, у зв`язку із чим суд вважає за доцільне відкласти розгляд справи.

Керуючись ст.ст. 234, 252 ГПК України, суд

УХВАЛИВ:

Відкласти судове засідання на 29.05.23 о 14:30 год.

Засідання відбудеться у приміщенні Господарського суду міста Києва за адресою: м. Київ, вул. Богдана Хмельницького, 44- Б, зал №17.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та не підлягає оскарженню.

Суддя Р.Б. Сташків