ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

"09" травня 2023 р. Справа № 911/3554/17

За заявою Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області

про заміну первісного кредитора його правонаступником

у справі № 911/3554/17

за заявою Акціонерного товариства «ВТБ Банк»

до боржника Товариства з обмеженою відповідальністю «Вітмет»

про банкрутство

Суддя Лутак Т.В.

Без виклику представників учасників судового провадження

Обставини справи:

У провадженні Господарського суду Київської області перебуває справа № 911/3554/17 за заявою Акціонерного товариства «ВТБ Банк» до боржника Товариства з обмеженою відповідальністю «Вітмет» про банкрутство.

До Господарського суду Київської області від Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області надійшла заява № 2300-0901-7/27381 від 21.04.2023 (вх. № 8094/23 від 26.04.2023) про заміну первісного кредитора його правонаступником, у якій заявник просить суд замінити первісного кредитора Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України у Черкаській області на його правонаступника Головне управління Пенсійного фонду України в Черкаській області.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 27.04.2023 розгляд вищевказаної заяви призначено на 11.05.2023 о 15:30; зобов`язано ліквідатора Товариства з обмеженою відповідальністю «Вітмет» арбітражного керуючого Каленчук Оксану Іванівну надати суду нормативно обґрунтовані письмові пояснення по суті, поданої Головним управлінням Пенсійного фонду України в Черкаській області, заяви № 2300-0901-7/27381 від 21.04.2023 (вх. № 8094/23 від 26.04.2023) про заміну первісного кредитора його правонаступником.

До Господарського суду Київської області від Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області надійшла заява б/н від 05.05.2023 (вх. № 1403/23 від 05.05.2023) про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, у якій заявник просить суд здійснювати розгляд заяви про заміну первісного кредитора його правонаступником у справі № 911/3554/17, призначений на 11.05.2023 о 15:30, в режимі відеоконференції з використанням підсистеми відеконференцзв`язку ЄСІТС (ВКЗ) за участю представника заявника.

Суд, розглянувши вищезазначену заяву, вважає за необхідне зазначити таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 Кодексу України з процедур банкрутства провадження у справах про банкрутство регулюється цим Кодексом, Господарським процесуальним кодексом України, іншими законами України.

Загальні вимоги до форми та змісту будь-якої письмової заяви, клопотання, заперечення містяться у ст. 170 Господарського процесуального кодексу України.

Так, ч. 1 ст. 170 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити, зокрема: перелік документів та інших доказів (за наявності), що додаються до заяви (клопотання, заперечення); інші відомості, які вимагаються цим Кодексом.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 Господарського процесуального кодексу України письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником. До заяви, скарги, клопотання чи заперечення, які подаються на стадії виконання судового рішення, в тому числі в процесі здійснення судового контролю за виконанням судових рішень, додаються докази їх надіслання (надання) іншим учасникам справи (провадження).

Заява б/н від 05.05.2023 (вх. № 1403/23 від 05.05.2023) про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції підписана Нечипоренко Валентиною Олексіївною як представником Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області, на підтвердження повноважень якої надано довіреність б/н від 01.02.2023 у порядку передоручення, видану начальником Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області.

Згідно з ч. 1 ст. 56 Господарського процесуального кодексу України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь в судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Пунктом 1 ч. 1 ст. 60 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені такими документами: довіреністю фізичної або юридичної особи.

Відповідно до приписів ч. 1 ст. 58 Господарського процесуального кодексу України, представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Згідно з ч. 4 ст. 60 Господарського процесуального кодексу України повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

Відповідно до ч. 4 ст. 56 Господарського процесуального кодексу України держава, Автономна Республіка Крим, територіальна громада беруть участь у справі через відповідний орган державної влади, орган влади Автономної Республіки Крим, орган місцевого самоврядування відповідно до його компетенції, від імені якого діє його керівник, інша уповноважена особа відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування), або через представника.

Отже, зазначені положення законодавства передбачають можливість здійснення процесуального представництва юридичної особи, як в порядку самопредставництва, так і іншими особами, як представниками юридичної особи.

У порядку самопредставництва юридичну особу може представляти за посадою її керівник або інші особи, повноваження яких визначені законодавством чи установчими документами. Визнання особи такою, що діє в порядку самопредставництва, необхідно, щоб у відповідному законі, статуті, положенні чи трудовому договорі (контракті) було чітко визначене її право діяти від імені такої юридичної особи (суб`єкта владних повноважень без права юридичної особи) без додаткового уповноваження (довіреності).

Велика Палата Верховного Суду в ухвалі від 08.06.2022 у справі № 303/4297/20 зазначила, що, починаючи з 29 грудня 2019 року, самопредставництво юридичної особи допускає можливість вчинення у суді процесуальних дій від її імені не тільки керівником або членом виконавчого органу, але й будь-якою іншою особою, уповноваженою на такі дії за законом, статутом, положенням або трудовим договором (контрактом). Тому можливість участі у справі за правилами самопредставництва юридичної особи того, хто не є її керівником або членом її виконавчого органу, слід підтверджувати або приписом відповідного закону, або приписом статуту чи положення цієї особи, або умовами трудового договору (контракту), зокрема посадовою інструкцією (у разі, якщо такого договору у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника). Якщо інше не передбачено саме цими документами, уповноважений діяти у суді за правилами самопредставництва юридичної особи, має всі права відповідного учасника справи. Зазначене не виключає можливості додаткового подання до суду довіреності юридичної особи, проте самостійно вона не підтверджує повноваження діяти за правилами самопредставництва (п. 18 ухвали Великої Палати Верховного Суду від 08.06.2022 у справі № 303/4297/20).

Отже, з 29 грудня 2019 року самопредставництво юридичної особи, органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування (в адміністративному судочинстві - також суб`єкта владних повноважень, який не є юридичною особою) у цивільному, господарському й адміністративному судочинствах можуть здійснювати будь-які фізичні особи, уповноважені на це саме відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту). У разі, якщо такого договору (контракту) у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника (наприклад, є посилання на посадову інструкцію), то поряд із підтвердженням наявності трудових відносин, такий працівник подає відповідний документ юридичної особи (зокрема, посадову інструкцію), у якому визначений його обов`язок представляти інтереси цієї особи в суді (діяти за правилами її самопредставництва), а за наявності - також обмеження відповідних повноважень. Наявність або відсутність у ЄДР даних про такого працівника, який поряд із керівником має право вчиняти дії від імені юридичної особи, не впливає на обов`язок останньої підтвердити повноваження цього працівника діяти у судовому процесі на підставі закону, статуту, положення, трудового договору (контракту), зокрема обсяг цих повноважень (п. 25 ухвали Великої Палати Верховного Суду від 08.06.2022 у справі № 303/4297/20).

З огляду на вищевказане вбачається, що подана заявником, в підтвердження своїх повноважень, довіреність б/н від 01.02.2023 у порядку передоручення без надання документів, що підтверджують наявність у підписанта клопотання статусу адвоката, або статуту, положення, трудового договору (контракту), посадової інструкції, у яких визначені його повноваження представляти інтереси цієї особи в суді (діяти за правилами її самопредставництва) не може підтверджувати у нього відповідних повноважень у суді.

Разом з тим, в матеріалах справи немає жодного документа (як-от трудового договору (контракту), посадової інструкції), який би засвідчував можливість підписанта діяти від імені заявника за правилами самопредставництва останнього, як і немає підтвердження того, що підписант є адвокатом.

Підписант має бути уповноваженим діяти від імені цієї особи або за законом, або за статутом чи положенням, або за трудовим договором (контрактом).

Аналогічна правова позиція викладена в ухвалах Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 17.02.2023 у справі № 925/1288/20 та від 29.03.2023 у справі № 925/1616/20.

Отже, суд вважає, що для визнання особи (Нечипоренко Валентини Олексіївни) такою, що діє у порядку самопредставництва Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області, необхідно, щоб у відповідному законі, статуті, положенні чи трудовому договорі (контракті) було чітко визначене її право діяти від імені такої юридичної особи без додаткового уповноваження.

Проте, до заяви б/н від 05.05.2023 (вх. № 1403/23 від 05.05.2023) про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, в підтвердження своїх повноважень не надано суду жодних підтверджень того, що коло трудових (посадових) обов`язків Нечипоренко Валентини Олексіївни охоплює можливість діяти від імені заявника у суді за правилами самопредставництва.

За таких обставин, оскільки до заяви б/н від 05.05.2023 (вх. № 1403/23 від 05.05.2023) про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції не додано доказів в розумінні ст. 56 Господарського процесуального кодексу України, які підтверджують повноваження Нечипоренко Валентини Олексіївни на здійснення представництва Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області, суд вважає, що вказану заяву подано без додержання вимог ч. 1 та ч. 2 ст. 170 Господарського процесуального кодексу України.

Крім того, суд звертає увагу, що в порушення вимог ч. 2 ст. 170 Господарського процесуального кодексу України, до заяви б/н від 05.05.2023 (вх. № 1403/23 від 05.05.2023) про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції не додано належних доказів (оригінали квитанцій та описи вкладень установ зв`язку) її надсилання іншим учасникам справи № 911/3554/17.

Згідно з ч. 4 ст. 170 Господарського процесуального кодексу України суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

З огляду на вищевикладене, заява Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області б/н від 05.05.2023 (вх. № 1403/23 від 05.05.2023) про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції підлягає поверненню заявнику без розгляду.

Керуючись ст. 2 Кодексу України з процедур банкрутства та статтями 56, 58, 60, 170, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Заяву б/н від 05.05.2023 (вх. № 1403/23 від 05.05.2023) про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції повернути заявнику без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена в порядку, передбаченому статтями 255-257 Господарського процесуального кодексу України.

Ухвалу підписано 09.05.2023.

Суддя Т.В. Лутак