РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

03.05.2023Справа № 910/2020/23

За позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Топ Фасад" (м. Київ)

до Товариства з обмеженою відповідальністю "МБС-Буд" (м. Київ)

про стягнення 540.960,09 грн,

Суддя Ващенко Т.М.

Секретар судового засідання Шаповалов А.М.

Без виклику (повідомлення) представників сторін.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Топ Фасад" звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "МБС-Буд" про стягнення 540.960,09 грн, з яких: 358.931,45 грн заборгованості за виконані позивачем роботи за договором підряду №02/19-Ф-3 від 22.02.2019, 157.165,81 грн інфляційних втрат та 24.862,83 грн 3 % річних.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 13.02.2023 відкрито провадження у справі, її розгляд вирішено здійснювати в порядку спрощеного позовного провадження без виклику (повідомлення) сторін, встановлено сторонам процесуальні строки для подання відзиву, відповіді на відзив, заперечень, заяв і клопотань.

09.03.2023 від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому він заперечує проти позову з підстав його необґрунтованості.

28.03.2023 від позивача надійшла відповідь на відзив.

19.04.2023 від відповідача надійшли заперечення на відповідь на відзив.

Інших заяв чи клопотань від сторін до суду не надходило.

Суд відзначає, що сторонам було надано достатньо часу (з урахуванням введеного на території України воєнного стану та затримок у доставці поштової кореспонденції) для подання всіх пояснень, заяв та клопотань.

Згідно з частиною 4 статті 240 Господарського процесуального кодексу України у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи суд підписує рішення без його проголошення. Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення (ч. 5 ст. 240 Господарського процесуального кодексу України).

Розглянувши надані документи і матеріали, з`ясувавши обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення відповідача, об`єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Господарський суд міста Києва, -

ВСТАНОВИВ:

22.02.2019 між Товариством з обмеженою відповідальністю "МБС-Буд" (підрядник, відповідач) та Товариством з обмеженою відповідальністю "ТОП Фасад" (субпідрядник, позивач) укладено Договір субпідряду № 02/19-Ф-3 (далі - Договір), відповідно до п. 2.1 якого підрядник доручає, а субпідрядник зобов`язується на власний ризик, власними силами, засобами, матеріалами якісно та у відповідності до будівельних норм виконати та здати підряднику відповідно до умов цього договору комплекс робіт з улаштування фасадної системи Anserglob на об`єкті, здати підряднику такі роботи у встановлений договором строк, а підрядник здійснити приймання якісно виконаних робіт та сплатити їх вартість у розмірі визначеному в договірній ціні відповідно до умов договору.

Склад, вартість, об`єм робіт, вартість та кількість матеріалів, необхідних для виконання робіт, та інші додаткові умови визначаються в договірній ціні та інших підписаних сторонами угодах, що є додатками до цього договору та являються його невід`ємною частиною (п. 2.2 Договору).

Відповідно до п. 3.3 Договору загальна вартість робіт визначається на підставі підписаних сторонами актів приймання виконаних будівельних робіт (ф. КБ-2в) та довідок про вартість виконаних робіт по формі КБ-3 з розрахунку обсягу фактично виконаних робіт та закуплених матеріалів, погоджених сторонами.

Згідно з п. 4.1 Договору строк виконання повного комплексу робіт по договору становить 3 календарні місяці з моменту підписання договору.

Пунктами 5.1, 5.2 Договору передбачено, що акт приймання виконаних будівельних робіт (форма КБ-2в), який перед подачею на розгляд підряднику повинен бути завізований службою технічного нагляду за будівництво об`єкта та довідка про вартість виконаних будівельних робіт (форма №КБ-3) готуються субпідрядником та надаються на підписання підряднику до 25-го числа звітного місяця, субпідрядник надає підряднику відповідні акти та довідку в паперовому вигляді у 3 (трьох) екземплярах. Підрядник протягом 5 (п`яти) робочих днів перевіряє надані документи та підписує їх і повертає один примірник субпідряднику, або надає останньому мотивовану відмову від підписання.

Зобов`язанням, згідно зі ст. 509 Цивільного кодексу України, є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Згідно зі ст. 11 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки; підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.

Частиною 1 ст.626 ЦК України визначено, що договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Згідно зі ст. 628 ЦК України зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Судом встановлено, що за своїм змістом та правовою природою укладений між сторонам правочин є договором будівельного підряду, який підпадає під правове регулювання норм ст.ст.837-886 Цивільного кодексу України.

Статтею 837 ЦК України визначено, що за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові. Для виконання окремих видів робіт, встановлених законом, підрядник (субпідрядник) зобов`язаний одержати спеціальний дозвіл. До окремих видів договорів підряду, встановлених параграфами 2-4 цієї глави, положення цього параграфа застосовуються, якщо інше не встановлено положеннями цього Кодексу про ці види договорів.

Згідно зі ст. 875 ЦК України за договором будівельного підряду підрядник зобов`язується збудувати і здати у встановлений строк об`єкт або виконати інші будівельні роботи відповідно до проектно-кошторисної документації, а замовник зобов`язується надати підрядникові будівельний майданчик (фронт робіт), передати затверджену проектно-кошторисну документацію, якщо цей обов`язок не покладається на підрядника, прийняти об`єкт або закінчені будівельні роботи та оплатити їх. Договір будівельного підряду укладається на проведення нового будівництва, капітального ремонту, реконструкції (технічного переоснащення) підприємств, будівель (зокрема житлових будинків), споруд, виконання монтажних, пусконалагоджувальних та інших робіт, нерозривно пов`язаних з місцезнаходженням об`єкта. До договору будівельного підряду застосовуються положення цього Кодексу, якщо інше не встановлено законом.

Підрядник зобов`язаний здійснювати будівництво та пов`язані з ним будівельні роботи відповідно до проектної документації, що визначає обсяг і зміст робіт та інші вимоги, які ставляться до робіт та до кошторису, що визначає ціну робіт (ч. 1 ст. 877 ЦК України).

Відповідно до ст. 843 ЦК України в договорі підряду визначається ціна роботи або способи її визначення. Якщо у договорі підряду не встановлено ціну роботи або способи її визначення, ціна встановлюється за рішенням суду на основі цін, що звичайно застосовуються за аналогічні роботи з урахуванням необхідних витрат, визначених сторонами. Ціна роботи у договорі підряду включає відшкодування витрат підрядника та плату за виконану ним роботу.

Ціна у договорі підряду може бути визначена у кошторисі. Якщо робота виконується відповідно до кошторису, складеного підрядником, кошторис набирає чинності та стає частиною договору підряду з моменту підтвердження його замовником. Кошторис на виконання робіт може бути приблизним або твердим. Кошторис є твердим, якщо інше не встановлено договором. Зміни до твердого кошторису можуть вноситися лише за погодженням сторін (ч. ч. 1-3 ст. 844 ЦК України).

За ч. 4 ст. 879 ЦК України оплата робіт провадиться після прийняття замовником збудованого об`єкта (виконаних робіт), якщо інший порядок розрахунків не встановлений за погодженням сторін.

За ч. 1 ст. 846 ЦК України строки виконання роботи або її окремих етапів встановлюються у договорі підряду.

Статтею 849 ЦК України передбачено, що замовник має право у будь-який час перевірити хід і якість роботи, не втручаючись у діяльність підрядника. Якщо підрядник своєчасно не розпочав роботу або виконує її настільки повільно, що закінчення її у строк стає явно неможливим, замовник має право відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків. Якщо під час виконання роботи стане очевидним, що вона не буде виконана належним чином, замовник має право призначити підрядникові строк для усунення недоліків, а в разі невиконання підрядником цієї вимоги - відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків або доручити виправлення роботи іншій особі за рахунок підрядника. Замовник має право у будь-який час до закінчення роботи відмовитися від договору підряду, виплативши підрядникові плату за виконану частину роботи та відшкодувавши йому збитки, завдані розірванням договору.

Частиною 1 ст. 853 ЦК України встановлено, що замовник зобов`язаний прийняти роботу, виконану підрядником відповідно до договору підряду, оглянути її і в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків негайно заявити про них підрядникові. Якщо замовник не зробить такої заяви, він втрачає право у подальшому посилатися на ці відступи від умов договору або недоліки у виконаній роботі. Замовник, який прийняв роботу без перевірки, позбавляється права посилатися на недоліки роботи, які могли бути встановлені при звичайному способі її прийняття (явні недоліки).

Якщо ухилення замовника від прийняття виконаної роботи спричинило зміну строку здачі роботи, вважається, що право власності на виготовлену (перероблену) річ перейшло до замовника у момент, коли мало відбутися її передання (ч. 6 ст. 853 ЦК України).

Статтею 882 ЦК України унормовано, що замовник, який одержав повідомлення підрядника про готовність до передання робіт, виконаних за договором будівельного підряду, або, якщо це передбачено договором, - етапу робіт, зобов`язаний негайно розпочати їх прийняття.

Замовник організовує та здійснює прийняття робіт за свій рахунок, якщо інше не встановлено договором. У прийнятті робіт мають брати участь представники органів державної влади та органів місцевого самоврядування у випадках, встановлених законом або іншими нормативно-правовими актами.

Замовник, який попередньо прийняв окремі етапи робіт, несе ризик їх знищення або пошкодження не з вини підрядника, у тому числі й у випадках, коли договором будівельного підряду передбачено виконання робіт на ризик підрядника.

Передання робіт підрядником і прийняття їх замовником оформляється актом, підписаним обома сторонами. У разі відмови однієї із сторін від підписання акта про це вказується в акті і він підписується другою стороною.

Акт, підписаний однією стороною, може бути визнаний судом недійсним лише у разі, якщо мотиви відмови другої сторони від підписання акта визнані судом обґрунтованими.

Прийняття робіт може здійснюватися після попереднього випробування, якщо це передбачено договором будівельного підряду або випливає з характеру робіт. У цьому випадку прийняття робіт може здійснюватися лише у разі позитивного результату попереднього випробування.

Замовник має право відмовитися від прийняття робіт у разі виявлення недоліків, які виключають можливість використання об`єкта для вказаної в договорі мети та не можуть бути усунені підрядником, замовником або третьою особою.

Судом встановлено, що згідно з Актами приймання виконаних будівельних робіт за березень 2019 року субпідрядник здав, а підрядник прийняв роботи на загальну суму 975.833,92 грн; за квітень 2019 року - 1.299.480,88 грн; за травень - 1.271.912,16 грн; за червень 2019 року - 1.771.901,75 грн; за липень 2019 року - 722.944,56 грн; за вересень 2019 року - 1.943.363,20 грн, за листопад 2019 року - 651.887,70 грн; за червень 2020 року - 1.375.179,78 грн, всього на суму 10.012.503,95 грн. Зазначені акти підписані сторонами та скріплені їх печатками без зауважень.

Також, позивачем було направлено відповідачу довідку про вартість виконаних будівельних робіт та витрати за вересень 2020 року, Акт № 21 приймання виконаних будівельних робіт за вересень 2020 року на суму 565.400,08 грн та Акт № 22 приймання виконаних будівельних робіт за вересень 2020 року на суму 146.027,42 грн.

Зазначені довідка та акти підписані лише зі сторони субпідрядника, на довідці та актах зазначено, що ТОВ "МБС-Буд" від підписання відмовився без зазначення причини.

Позивач зазначає, що відповідачем було сплачено вартість виконаних робіт за Договором у загальному розмірі 10.365.000,00 грн, у зв`язку з чим його заборгованість складає 358.931,45 грн.

Відповідно до листа вих. № 30/09-6 від 30.09.2020 відповідач відмовився від підписання довідки та актів, оскільки, за його твердженням, ТОВ "ТОП Фасад" жодних робіт на об`єкті у вересні 2020 року не виконував.

Між сторонами був наявний спір про стягнення з ТОВ "Топ Фасад" на користь ТОВ "МБС-Буд" 352.496,05 грн залишку авансу та 315.060,06 грн зайво сплачених грошових коштів за фактично невиконані роботи, що були помилково відображені в актах виконаних будівельних робіт, про які зазначало ТОВ "МБС-Буд" та які просило суд стягнути на підставі ст. 1212 ЦК України.

Рішенням Господарського суду міста Києва від 29.06.2021 у справі №910/16984/20 у позові ТОВ "МБС-Буд" відмовлено повністю.

Вказане рішення залишено без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 08.02.2022 у справі №910/16984/20.

При розгляді справи №910/16984/20 суди встановили, що ТОВ "МБС-Фасад" прийняло роботи з улаштування фасаду за договором без зауважень, що підтверджується підписаними сторонами актами виконаних будівельних робіт та довідками про вартість виконаних будівельних робіт. Докази того, що під час підписання актів виконаних будівельних робіт ТОВ "МБС-Буд" повідомляло ТОВ "Топ Фасад" про виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків відсутні.

Водночас усі недоліки, заявлені ТОВ "МБС-Буд" у складеному ним дефектному акті для їх усунення, є очевидними (не прихованими) і об`єктивно, за їх наявності, мали бути виявлені ТОВ "МБС-Буд" при прийнятті будівельних робіт, що останнім не спростовано.

Відсутність виконаних будівельних робіт за договором є явним недоліком і не могла не бути встановленою під час прийняття виконаних робіт, а тому не заявивши про такий недолік під час прийняття робіт, ТОВ "МБС-Буд" втратило право посилатись на відсутність виконаних робіт на даний момент та не може в односторонньому порядку коригувати акти приймання виконаних будівельних робіт.

Крім того, оскільки ТОВ "МБС-Буд" в односторонньому порядку розірвало укладений з ТОВ "Топ Фасад" договір, а іншого цим договором не встановлено, ТОВ "МБС-Буд" не має права вимагати від ТОВ "Топ Фасад" повернення оплачених коштів за раніше виконані та прийняті ТОВ "МБС-Буд" роботи за договором.

Також, судоми було встановлено, що ТОВ "Топ Фасад" направило ТОВ "МБС-Буд" акти приймання виконаних будівельних робіт № 21, № 22 та довідку про вартість виконаних будівельних робіт та витрати за вересень 2020 року в трьох примірниках для підписання.

ТОВ "МБС-Буд" направило ТОВ "Топ Фасад" відмову від підписання (вих. № 30/09-6 від 30.09.2020), у якій вказало, що з огляду на відсутність виконаних робіт відмовляє від підписання актів приймання виконаних будівельних робіт за вересень 2020 року та довідки про вартість виконаних будівельних робіт та витрати за вересень 2020 року.

В порушення п. 5.2 договору відмова від підписання була невмотивованою, а тому необґрунтованою та безпідставною, про що ТОВ "Топ Фасад" повідомило ТОВ "МБС-Буд" відповідним листом.

Суди при розгляді справи №910/16984/20 встановили, що будівельні роботи за вересень 2020 року виконані ТОВ "Топ Фасад" в повному об`ємі та підтверджуються актами приймання виконаних будівельних робіт № 21 та № 22 за вересень 2020 року, складеними ТОВ "Топ Фасад", який в силу ч. 4 ст. 882 ЦК України є дійсним. Дійсність актів не спростовується листами ТОВ "МБС-Буд", які не містять вмотивованих причин непідписання.

Непідписання актів приймання виконаних будівельних робіт та довідки про вартість виконаних будівельних робіт та витрати за вересень 2020 року з формальних підстав не звільняє ТОВ "МБС-Буд" як підрядника від обов`язку оплатити виконані ТОВ "Топ Фасад" роботи.

Зазначені вище обставини встановлені рішеннями судів у господарській справі №910/16984/20, що набрали законної сили, та не доказуються при розгляді справи Господарського суду міста Києва №910/2020/23, у якій беруть участь ті самі сторони, в силу ч. 4 ст. 75 ГПК України.

Позивач зазначає, що заборгованість відповідача за виконані позивачем роботи за Договором становить 358.931,45 грн.

З метою досудового врегулювання спору, Позивач надіслав на поштову адресу відповідача претензію щодо сплати заборгованості за Договором вих. № 24/10 від 24.10.2022, яка відповідачем залишена без відповіді та задоволення.

Відповідач не погоджується з позовними вимогами, вважає їх необґрунтованими, безпідставними та такими, що не підлягають задоволенню, посилаючись на наступне.

Між позивачем та відповідачем укладались договори підряду на виконання комплексу робіт з улаштування фасадної системи Anserglob на Об`єкті "Багатоповерховий житловий комплекс з об`єктами соціальної інфраструктури (Перша черга - будівництво житлового будинку) вздовж Лисогірського узвозу, навпроти групи будівель № 26-а, у Голосіївському районі м. Києва" на кожну секцію окремо: №02/19-Ф-1 від 26.02.2019 - на секцію 1.1. Об`єкта, №02/19-Ф-2 від 26.02.2019 - на секцію 1.2. Об`єкта, №02/19-Ф-3 від 22.02.2019 - на секцію 1.3. Об`єкта.

По договору субпідряду №02/19-Ф-1 від 26.02.2019 станом до 17.11.2022 рахувалась заборгованість ТОВ "Топ Фасад" по отриманій передплаті, яка не закрита актами виконаних робіт, в сумі 260.924,18 грн.

По договору субпідряду №02/19-Ф-2 від 26.02.2019 станом до 17.11.2022 рахувалась заборгованість ТОВ "Топ Фасад" по отриманій передплаті, яка не закрита актами виконаних робіт, в сумі 27.231,53 грн.

По договору субпідряду №02/19-Ф-3 від 22.02.2019 станом до 17.11.2022 рахувалась заборгованість ТОВ "МБС-буд" по отриманому, але не підписаному відповідачем акту, в сумі 358.931,45 грн.

У зв`язку з цим, ТОВ "МБС-Буд" направляло на адресу ТОВ "Топ Фасад" Заяву про зарахування зустрічних вимог вих.№17/11-1 від 17.11.2022, якою повідомило про зарахування зустрічних однорідних вимог між ТОВ "МБС- Буд" та ТОВ "Топ Фасад" на суму 288.155,71 грн, а саме: заборгованості ТОВ "Топ Фасад" по договорам субпідряду №02/19-Ф-1 від 26.02.2019, №02/19-Ф-2 від 26.02.2019 та нарахованої заборгованості ТОВ "МБС-БУД" по договору субпідряду №02/19-Ф-3 від 22.02.2019.

На підтвердження вказаного відповідачем було надано підписані ним Акти звірки взаєморозрахунків за період з 01.01.2019 до 17.11.2022.

Позивач проти таких тверджень відповідача заперечує та зазначає, що в нього відсутні зустрічні грошові зобов`язання перед відповідачем, в тому числі ті, на які він посилається у Заяві про зарахування зустрічних однорідних вимог вих. №17/11-1 від 17.11.2022 та відзиві на позовну заяву.

Позивач зазначає, що зазначені зустрічні грошові вимоги відповідача вже були предметами позовів у справах № 910/16983/20 та № 910/16982/20, за якими відповідачу було відмовлено в стягненні таких вимог.

Відповідно до ч. 3 ст. 203 Господарського кодексу України господарське зобов`язання припиняється зарахуванням зустрічної однорідної вимоги, строк якої настав або строк якої не зазначений чи визначений моментом витребування. Для зарахування достатньо заяви однієї сторони.

Статтею 601 ЦК України встановлено, що зобов`язання припиняється зарахуванням зустрічних однорідних вимог, строк виконання яких настав, а також вимог, строк виконання яких не встановлений або визначений моментом пред`явлення вимоги. Зарахування зустрічних вимог може здійснюватися за заявою однієї із сторін.

Згідно з ч. 1 ст. 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

За змістом ст. 76 ГПК України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (ст. 77 ГПК України).

Згідно з ч. 4 ст. 75 Господарського процесуального кодексу України обставини, встановлені рішенням суду в господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Дослідивши матеріали справи, суд не вбачає доказів, які б підтверджували наявність заборгованості ТОВ "Топ Фасад" по договорам субпідряду №02/19-Ф-1 від 26.02.2019, №02/19-Ф-2 від 26.02.2019 та нарахованої заборгованості ТОВ "МБС-БУД" по договору субпідряду №02/19-Ф-3 від 22.02.2019, яка б могла бути зарахована як зустрічні однорідні вимоги в порядку ст. 203 Господарського кодексу України, ст. 601 ЦК України.

За таких обставин, суд дійшов висновку про відсутність зарахування зустрічних однорідних вимог за заявою відповідача вих. № 17/11-1 від 17.11.2022.

Відповідно до ст. ст. 6, 627 Цивільного кодексу України сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Статтею 629 Цивільного кодексу України встановлено обов`язковість договору для виконання сторонами.

В силу положень ст. ст. 525, 526 Цивільного кодексу України, ст. 193 Господарського кодексу України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться; одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Статтею 530 Цивільного кодексу України передбачено, що якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Відповідно до ст. 610 Цивільного кодексу України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Згідно з ч. 1 ст. 612 Цивільного кодексу України, боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Судом встановлено, що відповідачем грошове зобов`язання зі сплати позивачу грошових коштів у розмірі 358.931,45 грн не виконано.

Доказів, які б свідчили про відсутність такої заборгованості матеріали справи також не містять.

Крім суми заборгованості, позивачем було нараховано та пред`явлено до стягнення з відповідача також 157.165,81 грн інфляційних втрат та 24.862,83 грн 3 % річних.

Відповідач проти задоволення позовних вимог в частині стягнення інфляційних втрат та 3% річних заперечує та зазначає, що позивач нараховує їх на повну суму боргу, а не на ту частину, що залишилась після зарахування зустрічних вимог.

Крім того, всупереч тому, що акти виконаних робіт не були підписані відповідачем через наявність заперечень та були предметом судового розгляду, позивач розраховує строк прострочення від дати акту, а не від дати виставлення вимоги після вступу в силу судового рішення.

Суд відхиляє такі доводи відповідача як безпідставні та необґрунтовані, оскільки сума боргу відповідача в розмірі 358.931,45 грн підтверджується матеріалами справи. Зобов`язання зі сплати цієї суми у відповідача виникло по Договору, а не по рішенню суду, після виконання позивачем робіт та безпідставної відмови відповідача від підписання відповідних актів приймання цих робіт.

Згідно зі ст. 625 ЦК України встановлено, що боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Судом перевірено надані позивачем розрахунки сум 3% річних та інфляційних втрат та встановлено їх правильність та арифметичну вірність.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про задоволення позову в повному обсязі.

Інші доводи і твердження сторін до уваги судом не приймаються як необґрунтовані та такі, що не впливають на встановлені судом обставини і результат вирішення даного спору.

За приписами ч. 1 ст. 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

У відповідності до приписів ст. 129 Господарського процесуального кодексу України, судовий збір покладається на відповідача.

Керуючись ст. ст. 73, 74, 76-80, 86, 129, 165, 219, 231, 232, 233, 236-238, 240, 241 ГПК України, Господарський суд міста Києва, -

ВИРІШИВ:

1. Позов задовольнити повністю.

2. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "МБС-Буд" (03150, місто Київ, вулиця Ямська, будинок 41, офіс 7; ідентифікаційний код 39926195) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Топ Фасад" (04053, місто Київ, провулок Бехтерівський, будинок 4, офіс 2; ідентифікаційний код 41307813) 358.931 (триста п`ятдесят вісім тисяч дев`ятсот тридцять одну) грн 45 коп. заборгованості, 157.165 (сто п`ятдесят сім тисяч сто шістдесят п`ять) грн 81 коп. інфляційних втрат, 24.862 (двадцять чотири тисячі вісімсот шістдесят дві) грн 83 коп. 3 % річних та 8.114 (вісім тисяч сто чотирнадцять) грн 40 коп. судового збору.

3. Видати наказ після набрання рішенням законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили у відповідності до приписів ст. 241 Господарського процесуального кодексу України. Рішення господарського суду може бути оскаржене в порядку та строки, передбачені ст. ст. 253, 254, 256-259 ГПК України.

Суддя Т.М. Ващенко