ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

"09" травня 2023 р.м. Одеса Справа № 916/1859/23
Господарський суд Одеської області у складі судді Гута С.Ф.,

отримавши зареєстровану 04.05.2023 р. за вх. № 1923/23

позовну заяву ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , дата народження ІНФОРМАЦІЯ_1 )

до відповідача: Обслуговуючого кооперативу «ЖИТЛОВО-БУДІВЕЛЬНИЙ КООПЕРАТИВ „СМАРТ ХОЛ» (65009, м. Одеса, Гагарінське плато, буд. 5/2, офіс 41, Код )

про стягнення 12826,94 доларів США заборгованість,

встановив:

ОСОБА_1 звернулась до Господарського суду Одеської області із позовною заявою про стягнення з Обслуговуючого кооперативу «ЖИТЛОВО-БУДІВЕЛЬНИЙ КООПЕРАТИВ „СМАРТ ХОЛ» 12826,94 доларів США пені, у зв`язку із порушенням умов укладеного 17.05.2021 р. договору про сплату пайових внесків № 1-5-7 в частині порушення строків здачі об`єкта будівництва в експлуатацію, не дивлячись на виконання позивачкою як асоційованим членом зобов`язання із сплати пайових внесків.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями Господарського суду Одеської області від 04.05.2023 р. позовній заяві ОСОБА_1 присвоєно єдиний унікальний номер судової справи 916/1859/23 та визначено суддю Гута С.Ф. для розгляду справи.

У статті 129 Конституції України та статті 42 ГПК України закріплено принцип рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Приписами пункту 2 частини 1 статті 164 ГПК України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до частини 1 та 2 статті 123 ГПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Згідно із частинами 1 та 2 статті 163 ГПК України ціна позову визначається: 1) у позовах про стягнення грошових коштів сумою, яка стягується, або сумою, оспорюваною за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку; 2) у позовах про визнання права власності на майно або його витребування вартістю майна; 3) у позовах, які складаються з кількох самостійних вимог, загальною сумою всіх вимог. Якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при розгляді справи.

В свою чергу, у відповідності до статей 1-3 Закону України „Про судовий збір від 08.07.2011р. № 3674-VI (з наступними змінами та доповненнями) судовий збір збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат. Платники судового збору громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи-підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом. Судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Згідно із частиною 1 статті 4 Закону України „Про судовий збір судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до статті 7 Закону України ,,Про Державний бюджет України на 2023 рік …прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць з 1 січня 2023 року складає 2684,00 грн…

Підпунктом 1 пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України „Про судовий збір визначено ставки судового збору за подання до господарського суду: позовної заяви майнового характеру 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У той же час, останнім абзацом частини 1 статті 6 Закону України „Про судовий збір передбачено, що за подання позовів, ціна яких визначається в іноземній валюті, судовий збір сплачується у гривнях з урахуванням офіційного курсу гривні до іноземної валюти, встановленого Національним банком України на день сплати.

Статтею 9 Закону України „Про судовий збір встановлено, що судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України (частина 1). Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України (частина 2). Кошти судового збору спрямовуються на забезпечення здійснення судочинства та функціонування органів судової влади, а також на забезпечення архітектурної доступності приміщень судів, доступності інформації, що розміщується в суді, для осіб з інвалідністю та інших маломобільних груп населення (частина 3).

Як встановлено судом, позовна заява ОСОБА_1 містить вимогу позовного характеру про стягнення 12826,94 доларів США пені, у той же час у відповідності до приписів частини 2 статті 4 та частини 1 статті 6 Закону України „Про судовий збір розмір судового збору, який підлягає сплаті за подання відповідної позовної заяви має становити 1,5% від ціни позову з урахуванням офіційного курсу гривні до іноземної валюти, встановленого Національним банком України на день сплати, проте не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб 2684,00 грн.

Пред`являючи позовну заяву ОСОБА_1 заявлено клопотання (зареєстроване 04.05.2023 р. за вх. № 14798/23) про відстрочення сплати судового збору, посилаючись на приписи статті 8 Закону України „Про судовий збір та те, що розмір судового збору перевищує 5% від розміру її річного доходу, мотивуючи тим, що відповідно до довідки від 20.04.2023 р. № 20/04/02, виданої Товариством з обмеженою відповідальністю «ПЕРША ПРОКАТНА КОМПАНІЯ» за місцем роботи, позивачка з 06.07.2020 р. перебуває у відпустці по догляду за дитиною до досягнення нею трирічного віку, дохід за період з 01.04.2022 р. по 31.03.2023 р. склав 22500,00 грн, а відповідно до довідки від 20.04.2023 р. № 20/04/01, виданої Товариством з обмеженою відповідальністю «ПЕРША ПРОКАТНА КОМПАНІЯ», дохід чоловіка ОСОБА_2 у період з 01.04.2022 р. по 31.03.2023 р. склав 89580,00 грн.

За умовами частин 1 та 2 статті 8 Закону України „Про судовий збір враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Наведена норма містить виключний перелік умов, за наявності яких суд може відстрочити або розстрочити сплату судового збору, зменшити його розмір або звільнити від сплати судового збору.

Водночас положення частини 1 статті 8 Закону України "Про судовий збір" передбачають право суду з урахуванням майнового стану сторони відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк лише за наявності викладених вище умов, а не тільки виходячи з майнового стану сторони.

Даний висновок господарського суду повністю узгоджується з висновком Верховного Суду, викладеним в ухвалі від 18.06.2020 р. у справі № 905/6165/13.

Господарський суд зауважує, що Законом України "Про судовий збір" суду надано право відстрочити (розстрочити) сплату судового збору, звільнити заявника від його сплати за наявності відповідних обставин (умов), визначених частиною 1 статті 8 Закону України "Про судовий збір", перелік яких розширювальному тлумаченню не підлягає.

Відстрочення (розстрочення) або звільнення від сплати судового збору є правом суду, а не його обов`язком, при цьому вказане питання вирішується судом у кожному конкретному випадку залежно від обставин справи та обґрунтованості доводів сторони належними і допустимими доказами на підтвердження наявності передбачених законом обставин.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі (ухвали Верховного Суду від 25.07.2022 р. у справі № 927/911/21 та від 02.05.2022 р. у справі № 903/522/21).

Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища.

Аналогічну правову позицію Верховного Суду викладено в ухвалі від 12.12.2022 р. у справі № 910/11069/21.

Заявляючи клопотання про звільнення від сплати судового збору, заявник повинен надати докази важкого майнового стану, зокрема, про те, що останній є безробітним, не отримує заробітну плату чи інший прибуток; у заявника відсутнє рухоме чи нерухоме майно, цінні папери, кошти на банківських або депозитних рахунках тощо.

Даний сталий правовий висновок Верховного Суду міститься в постановах від 30.11.2022 р. у справі № 905/1060/21 та від 21.10.2022 р. у справі № 905/1059/21.

Як визначено у рішенні Європейського суду з прав людини від 20.05.2010 р. у справі "Пелевін проти України" (заява № 24402/02), право на доступ до суду не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг (пункт 27). Такі обмеження дозволяються опосередковано, оскільки право на доступ до суду "за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання, що може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб і ресурсів суспільства та окремих осіб" (рішення від 28 травня 1985 року у справі "Ешингдейн проти Сполученого Королівства" (пункт 57).

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Креуз проти Польщі" від 19.06.2001 р. зазначено, що вимога сплати зборів цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права доступу до суду (пункт 60).

Отже, надана ОСОБА_1 на підтвердження її скрутного матеріального стану довідка Товариства з обмеженою відповідальністю «ПЕРША ПРОКАТНА КОМПАНІЯ» не може повністю та достовірно відображати розмір всіх доходів заявниці за попередній календарний рік, і констатувати той факт, що їх сукупність не перевищує 5% від розміру судового збору, оскільки не виключена можливість отримання заявником у 2022 році інших видів доходів. Відтак вказаний документ не є беззаперечним доказом, який підтверджує скрутний майновий стан заявниці та відсутність у неї можливості сплатити судовий збір, адже не дає змоги в повній мірі оцінити її майновий стан.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 164 ГПК України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів.

Згідно вимог частини 1 статті 172 ГПК України позивач, особа, яка звертається з позовом в інтересах іншої особи, зобов`язані до подання позовної заяви надіслати учасникам справи її копії та копії доданих до неї документів листом з описом вкладення.

При цьому частиною 2 статті 27 ГПК України визначено, що для цілей визначення підсудності відповідно до цього Кодексу місцезнаходження юридичної особи та фізичної особи-підприємця визначається згідно з Єдиним державним реєстром юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Відповідно до частини 1,2,3 статті 174 ГПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162,164,172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху… В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити). Якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 176 цього Кодексу.

Враховуючи викладене, суд залишає позов без руху за правилами статті 174 ГПК України, оскільки, ОСОБА_1 не надано доказів сплати судового збору в установленому законодавством розмірі; належаних доказів надсилання Обслуговуючому кооперативу «ЖИТЛОВО-БУДІВЕЛЬНИЙ КООПЕРАТИВ „СМАРТ ХОЛ» позовних матеріалів, яким відповідно до статті 172 ГПК України є опис вкладення у цінний лист.

Керуючись ст.ст.162,164,172,174,234,235 ГПК України, ст.ст.4,8 Закону України „Про судовий збір від 08.07.2011 р. № 3674-VI (із змінами), суд постановив:

1. В задоволенні клопотання (зареєстроване 04.05.2023 р. за вх. № 14798/23) ОСОБА_1 про відстрочення від сплати судового збору за звернення до суду із позовом до Обслуговуючого кооперативу «ЖИТЛОВО-БУДІВЕЛЬНИЙ КООПЕРАТИВ „СМАРТ ХОЛ» відмовити.

2. Позовну заяву ОСОБА_1 (зареєстрована 04.05.2023 р. за вх. № 1923/23) залишити без руху.

3. Запропонувати ОСОБА_1 надати суду:

- докази сплати судового збору у розмірі 1,5% від ціни позову з урахуванням офіційного курсу гривні до іноземної валюти, встановленого Національним банком України на день сплати, проте не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб 2684,00 грн (сума судового збору = 12826,94 доларів США * х * 1,5%; х - офіційний курс гривні до іноземної валюти, встановлений Національним банком України на день сплати);

- опис вкладення у цінний лист в підтвердження надсилання Обслуговуючому кооперативу «ЖИТЛОВО-БУДІВЕЛЬНИЙ КООПЕРАТИВ „СМАРТ ХОЛ» копії позовної заяви та доданих до неї документів.

4. Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня вручення копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

5. Роз`яснити ОСОБА_1 , що за змістом частини 4 статті 174 ГПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Ухвала набрала законної сили 09.05.2022 р. та оскарженню не підлягає.

Суддя С.Ф. Гут