ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЗАКАРПАТСЬКОЇ ОБЛАСТІ
______________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
УХВАЛА

"12" травня 2023 р. м. Ужгород Справа № 907/431/16

Колегія суддів у складі:

головуючого судді Ремецькі О.Ф., суддів Пригара Л.І., Лучко Р.М.,

розглянувши скаргу товариства з обмеженою відповідальністю Консервний завод Універ, м. Виноградів від 15.03.2018 (вх№02.3.1-09/3256/18) про визнання протиправною бездіяльність головного державного виконавця Відділу примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України щодо невинесення постанови про зняття арешту з майна, реалізованого 29.01.2018 шляхом проведення електронних торгів,

у справі №907/431/16

За позовом публічного акціонерного товариства Державний ощадний банк України, м. Київ

ДО товариства з обмеженою відповідальністю Консервний завод Універ, м. Виноградів

ДО товариства з обмеженою відповідальністю Європродторг, м. Мукачево

ДО товариства з обмеженою відповідальністю Виноградівський райагротехсервіс, м. Виноградів

ПРО стягнення суми 7.603.888,03 доларів США, що еквівалентно 194.016.244,64грн., в тому числі 5.986.500дол.США заборгованість по простроченому кредиту, 1.560.851,25дол.США заборгованості по прострочених відсотках, 55.755,86 доларів США заборгованості по строковим нарахованим процентам, 760,92дол.США заборгованості по простроченій комісії, а також стягнення суми 32.052.138,38грн., в тому числі 21.714.278,14грн. пені за несвоєчасне погашення кредиту, 6.755.149,65грн. пені за несвоєчасну сплату відсотків, 3327,18грн пені за несвоєчасну сплату комісії, 2.220.786,66грн. три відсотки річних за несвоєчасне погашення кредиту, 1.357.521,46грн. три відсотки річних за несвоєчасне погашення відсотків, 1075,29грн три відсотки річних за несвоєчасну сплату комісії

Представники сторін: не викликались

в с т а н о в и л а:

Ухвалою Господарського суду Закарпатської області від 12.04.2018 було зупинено вирішення питання про прийняття до розгляду скарги товариства з обмеженою відповідальністю Консервний завод Універ, м. Виноградів б/н від 15.03.2018 (вх№02.3.1-09/3256/18) про визнання протиправною бездіяльність головного державного виконавця Відділу примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України щодо невинесення постанови про зняття арешту з майна, реалізованого 29.01.2018 шляхом проведення електронних торгів, до повернення матеріалів справи № 907/431/16 із суду вищої інстанції.

Згідно з розпорядженням керівника апарату Господарського суду Закарпатської області від 27.02.2020, для визначення судді з метою заміни судді члена колегії Йосипчука О.С. у зв`язку з припиненням ним повноважень судді, призначено повторний автоматизований розподіл судової справи №907/431/16.

Протоколом автоматичної зміни складу колегії суддів від 27.02.20 проведено повторний авторозподіл, за результатами якого замінено суддю: Йосипчука О.С. на суддю Ушак І.Г.

Ухвалою суду від 02.03.2020 р. судовою колегією, прийнято скаргу товариства з обмеженою відповідальністю Консервний завод Універ, м. Виноградів б/н від 15.03.2018 (вх№02.3.1-09/3256/18) про визнання протиправною бездіяльність головного державного виконавця Відділу примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України щодо невинесення постанови про зняття арешту з майна, реалізованого 29.01.2018 шляхом проведення електронних торгів, у відповідності до ст.230 Господарського процесуального кодексу України та призначено розгляд скарги на 01.04.2020 року.

Постановою КМУ «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» від 11.03.2020 № 211, якою запроваджено карантин, заборонено пасажирські перевезення та встановлено обмеження кількості учасників масових заходів; Указу Президента України від 13.03.2020 № 87/2020, яким уведено в дію рішення Ради національної безпеки і оборони України від 13 березня 2020 року «Про невідкладні заходи щодо забезпечення національної безпеки в умовах спалаху гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2»; Рішення Вищої ради правосуддя від 26.03.2020 № 880/0/15-20 «Про доступ до правосуддя в умовах пандемії гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2», у зв`язку із карантинними заходами.

Наказом Голови господарського суду Закарпатської області за №01-02/9-о/д від 19.03.2021 року про додаткові тимчасові заходи попередження розповсюдження захворюваності на гостру респіраторну інфекцію, спричинену COVID-19 хворобу, рекомендовано суддям з 22.03.2021 по 02.04.2021 розгляд справ у відкритих судових засіданнях не здійснювати, у зв`язку з припиненням їх пропуску до залів судових засідань, здійснювати розгляд справи за відсутності учасників судового процесу у випадках, передбачених ГПК України, або за умови подання учасниками заяв про розгляд справи за їх відсутності, у випадку неподання такої заяви судові засідання відкладати. Рекомендовано учасникам судового процесу використовувати можливість участі у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду а також утримуватись від відвідування суду, подавати документи через електронну пошту «Електронний суд», поштове відправлення, кур`єрська доставка.

Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" № 64/2022 від 24 лютого 2022 року, затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану" в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України.

Європейський суд з прав людини зазначає, що тривалість розгляду справи повинно відповідати розумним строкам. Таку розумність треба оцінювати у світлі конкретних обставин справи та з урахуванням таких критеріїв як складність справи, поведінка заявника та відповідних органів (див. рішення Європейського суду з прав людини від 12 березня 2009 року у справі «Вергельський проти України» (Vergelskyy v. Ukraine, заява № 19312/06).

Такими критеріями у розумінні суду наразі є те, що внаслідок триваючої широкомасштабної збройної агресії Російської Федерації проти України відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану" на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України Указом Президента України від 14.03.2022 № 133/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» було постановлено про часткову зміну статті 1 Указу Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-ІХ, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30-ть діб. У подальшому Законами України від 15 березня 2022 року №2119-ІХ, від 21 квітня 2022 року №2212-ІХ, від 22 травня 2022 року №2263-ІХ, від 15 серпня 2022 року №2500-IX, від 16 листопада 2022 року №2738-IX «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» затверджено відповідні Укази Президента України від 14 березня 2022 року №133/2022, від 18 квітня 2022 року №259/2022, від 17 травня 2022 року №341/2022, від 12 серпня 2022 року №573/2022, від 07 листопада 2022 року №757/2022, від 06 лютого 2023 року №59/2023 якими строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб, з 05 години 30 хвилин 25 квітня 2022 року строком на 30 діб, з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб, з 05 години 30 хвилин 23 серпня 2022 року строком на 90 діб, з 05 години 30 хвилин 21 листопада 2022 року строком на 90 діб, з 05 години 30 хвилин 19 лютого 2023 року строком на 90 діб.

Згідно з розпорядженням керівника апарату Господарського суду Закарпатської області від 01.05.2023 р., для визначення судді з метою заміни судді члена колегії Ушак І.Г. у зв`язку з припиненням нею повноважень судді, призначено повторний автоматизований розподіл судової справи №907/431/16.

Протоколом автоматичної зміни складу колегії суддів від 01.05.23 проведено повторний авторозподіл, за результататми якого замінено суддю: Ушак І.Г. на суддю Лучко Р.М.

26.04.2023 року до суду представником скаржника товариства з обмеженою відповідальністю Консервний завод Універ надіслано суду клопотання про залишення без розгляду скарги від 15.03.2018 (вх№02.3.1-09/3256/18) вказуючи на те, що виконавче провадження №54465669, в межах якого державним виконавцем було вчинено оскаржувані дії, завершено, а відтак просить суд залишити без розгляду подану скаргу на підставі п.5 ч. 1 ст. 226 ГПК України.

Відповідно до ч.14 ст.32 Господарського процесуального кодексу України, у разі зміни складу суду на стадії розгляду справи по суті суд повторно розпочинає розгляд справи по суті, крім випадку, коли суд ухвалить рішення про повторне проведення підготовчого провадження.

Процесуальні питання, пов`язані з судовим контролем за виконанням судових рішень регламентовані розділом VI Господарського процесуального кодексу.

Зокрема, статтею 339 ГПК України визначено, що сторони виконавчого провадження мають право звернутися до суду із скаргою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця під час виконання судового рішення, ухваленого відповідно до цього Кодексу, порушено їхні права.

Згідно статті 343 ГПК України за результатами розгляду скарги суд постановляє ухвалу, якою поновлює порушене право заявника або ухвалу про відмову у задоволенні скарги.

Статтею 343 або будь-якою іншою статтею розділ VI Господарського процесуального кодексу не передбачено випадків, за яких скарга на дії виконавця підлягає залишенню без розгляду.

Згідно частини 1 статті 14 Господарського процесуального кодексу України встановлює, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у господарських справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Частина 2 статті 14 вказаної статті встановлює, що учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Згідно пункту 5 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України Суд залишає позов без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Перед судом постає питання, чи можливо залишити скаргу на дії державного виконавця без розгляду, якщо скаржник, який подав таку скаргу, не підтримує її та просить залишити її без розгляду, в зв`язку з врегулюванням питанням між кредитором та боржником та подання до суду заяву про затвердження мирової угоди в процесі виконання рішення, що і стало причиною заяви про залишення скарги на дії державного виконавця без розгляду чи суд має розглянути скаргу по суті, не зважаючи на те, що скаржник не підтримує подану скаргу та просить залишити її без розгляду на підставі п. 5 ч. 1 статті 226 ГПК України, застосувавши аналогію закону.

Отже, суд, вирішуючи питання, чи може він застосувати аналогію процесуального закону зазначає наступне.

Довгий час в судовій практиці існувала тенденція уникнення застосування аналогії процесуального закону, у зв`язку з відсутністю чіткої нормативної визначеності підстав та меж її застосування. Проте, Верховний суд у постановах Великої палати ВС зазначав, що саме застосування аналогії у процесуальному праві в певних випадках дає змогу ухвалити справедливе рішення.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 08.06.2022 у справі № 2-591/11, ВП ВС нагадала , що інститут аналогії закону і аналогії права первісно був доктринально обґрунтований і застосовувався судами задовго до часткового відображення цього інституту в законодавстві.

Необхідність інституту аналогії (аналогії закону та аналогії права) випливає з того, що закон призначений для його застосування в невизначеному майбутньому, але законодавець, встановлюючи регулювання, не може охопити всі життєві ситуації, які можуть виникнути. Крім того, життя перебуває у постійному русі, змінюється і розвивається, внаслідок чого виникають нові життєві ситуації, які законодавець не міг передбачити під час ухвалення закону.

Суд застосовує аналогію закону і аналогію права тоді, коли на переконання суду певні відносини мають бути врегульовані, але законодавство такого регулювання не містить, внаслідок чого наявна прогалина в законодавчому регулюванні. Зазначені висновки стосуються як матеріального, так і процесуального права.

Велика Палата Верховного Суду неодноразово застосовувала аналогію у процесуальному праві, зокрема у постановах від 26 червня 2019 року у справі № 905/1956/15 (провадження № 12-62гс19, пункт 6.27), від 27 листопада 2019 року у справі № 629/847/15-к (провадження № 13-70кс19), від 16 червня 2020 року у справі № 922/4519/14 (провадження № 12-34гс20, пункт 6.19), від 13 січня 2021 року у справі № 0306/7567/12 (провадження № 13-73кс19, пункт 28), від 28 вересня 2021 року у справі № 761/45721/16-ц (провадження № 14-122цс20, пункт 105).

Тому відсутність у процесуальних кодексах положень про процесуальну аналогію не є перешкодою для застосування такої аналогії.

Відповідно до ч. 10 статті 11 ГПК України, якщо спірні відносини не врегульовані законом і відсутній звичай ділового обороту, який може бути до них застосований, суд застосовує закон, що регулює подібні відносини (аналогія закону), а за відсутності такого - виходить із загальних засад і змісту законодавства (аналогія права).

У разі відсутності спеціальної норми, щодо вирішення певних процесуальних питань, які виникають при розгляді заяв, поданих в процедурі судового контролю за виконанням судових рішень, до таких заяв можуть застосовуватись положення Господарського процесуального кодексу України, якими врегульовано аналогічні питання, зокрема статті 226 ГПК України, яка стосуєтья розгляду заяв в позовному провадженні.

У даному випадку, з огляду на те, що судовий розгляд здійснюється не інакше як за волевиявленням особи, яка звернулась із відповідною заявою, скаргою, не бажанням скаржника підтримувати подану 15.03.2018 до Господарського суду Закарпатської області скаргу на дії державного виконавця, в зв`язку з врегулюванням між сторонами виконавчого провадження питань, що стосуються нерухомого майна боржника, суд вважає за можливе застосувати приписи п. 5 ч. 1 ст. 226 ГПК України про залишення позову без розгляду, і до заяви (скарги) заявника, яка була подана в межах розділу VI ГПК України.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 226, 234, 339, 342, 343 Господарського процесуального кодексу України,

У Х В А Л И Л А:

Прийняти розгляд скарги товариства з обмеженою відповідальністю Консервний завод Універ, м. Виноградів б/н від 15.03.2018 (вх№02.3.1-09/3256/18) до провадження.

Клопотання ТОВ «Консервний завод «Універ» про залишення без розгляду скарги від 15.03.2018 (вх№02.3.1-09/3256/18) задовольнити.

Скаргу товариства з обмеженою відповідальністю Консервний завод Універ, м. Виноградів від 15.03.2018 (вх№02.3.1-09/3256/18) про визнання протиправною бездіяльність головного державного виконавця Відділу примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України щодо невинесення постанови про зняття арешту з майна, реалізованого 29.01.2018 шляхом проведення електронних торгів, залишити без розгляду.

Копію ухвали надіслати учасникам справи

Учасники справи можуть отримати інформацію по справі, що розглядається на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб адресою: https://court.gov.ua/fair/sud5008/

Згідно ч.1 ст.235 Господарського процесуального кодексу України дана ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та підлягає оскарженню в порядку, визначеному Господарським процесуальним кодексом України.

Ухвалу складено та підписано 12.05.2023.

Головуючий суддя Ремецькі О.Ф.

Судді: Пригара Л.І.

Лучко Р.М.