ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД РІВНЕНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"03" травня 2023 р. м. Рівне Справа № 918/165/23

Господарський суд Рівненської області у складі судді О. Андрійчук, за участю секретаря судового засідання О. Гуменюк, розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні матеріали справи

за позовом Керівника Здолбунівської окружної прокуратури Рівненської області в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції Поліського округу, Здолбунівської міської ради

до відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю "Здолбунівська глина"

про стягнення 13 284,40 грн,

за участю представників сторін:

від позивача - Державної екологічної інспекції Поліського округу: І. Комісаров, посвідчення АБ № 025026 від 01.12.2021, виписка з ЄДРЮОФОПГФ,

від позивача - Здолбунівської міської ради: не з`явився,

від відповідача: не з`явився,

від прокуратури: Д. Манжаюк, посвідчення №071703 від 01.03.2023.

УСТАНОВИВ:

У лютому 2023 року Керівник Здолбунівської окружної прокуратури Рівненської області в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції Поліського округу, Здолбунівської міської ради звернувся до Господарського суду Рівненської області із позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю "Здолбунівська глина" про стягнення шкоди, заподіяної державі внаслідок засмічення частини земельної ділянки, через порушення природоохоронного законодавства в сумі 13 284,40 грн.

Стислий виклад позиції прокуратури, позивача, заперечень відповідача.

Згідно із позовною заявою, Здолбунівською окружною прокуратурою за результатами вивчення матеріалів проведеного Державною екологічною інспекцією Поліського округу заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог природоохоронного законодавства, встановлено, що частина земельної ділянки, яка перебуває у державній власності та передана в оренду ТОВ «Здолбунівська глина», засмічена твердими побутовими відходами. З метою усунення порушень природоохоронного законодавства, виявлених під час планової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, директору товариства видано припис для усунення порушень, згідно з протоколу про адміністративне правопорушення та постанови про накладення адміністративного стягнення відповідальну особу відповідача притягнуто до адміністративної відповідальності, а штраф за порушення природоохоронного законодавства сплачено в повному обсязі. Окрім того, проведено розрахунок шкоди, заподіяної державі внаслідок засмічення частини земельної ділянки, яка становить 13 284,40 грн. Державною екологічною інспекцією Поліського округу на адресу відповідача скеровано претензію про відшкодування шкоди, яка залишена без відповіді.

Листом Державної екологічної інспекції Поліського округу матеріали перевірки скеровано до Рівненської обласної прокуратури для вжиття заходів прокурорського реагування, відтак прокурор просить суд стягнути шкоду, завдану державі внаслідок засмічення частини земельної ділянки, в розмірі 13 284,40 грн.

У матеріально-правове обґрунтування заявлених позовних вимог прокурор посилається на ст. 131-1 Конституції України, ст. 23, 24 Закону України «Про прокуратуру», ст. 96, 152, 167, 211 ЗК України, ст. 15, 16, 1167, 1187 ЦК України, ст. 2, 35, 45, 55, 56 Закону України "Про охорону земель", ст. 1, 40, 41, 68, 69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища", ст. 1 Закону України «Про державний контроль за використанням та охороню земель» тощо.

03.03.2023 від позивача надійшли письмові пояснення, згідно з якими у ході проведення Державною екологічною інспекцією Поліського округу планової перевірки дотримання вимог законодавства відповідачем старшими державними інспекторами Поліського округу С. Васильєвим, М. Боровицьким виявлено засмічення частини земельної ділянки, кадастровий номер :03:002:0174, твердими побутовими відходами на площі 5 кв.м, що є порушенням ст. 35 Закону України «Про охорону земель». Вказане порушення зафіксоване в акті перевірки щодо додержання вимог природоохоронного законодавства від 30.06.2021 №373.

Відповідальну особу притягнуто до адміністративної відповідальності. Штраф сплачено в повному розмірі. Розрахунок проведено згідно з Методикою визначення розмірів шкоди, завданої забрудненням і засміченням земельних ресурсів через порушення природоохоронного законодавства, затвердженої наказом Міністерства охорони навколишнього середовища від 27.10.1997 №171. Розмір шкоди, заподіяної державі відповідачем внаслідок засмічення частини земельної ділянки твердими побутовими відходами на площі 5 кв.м, становить 13 284,40 грн.

Державною екологічною інспекцією Поліського округу відповідачу виставлена претензія від 25.11.2021 на суму 13 284,40 грн, яка залишена без відповіді. На дату звернення до суду у позивача відсутні документи про сплату відповідачем шкоди, завданої державі внаслідок порушення вимог природоохоронного законодавства. Ураховуючи скрутний майновий стан Інспекцією матеріали перевірки скеровано до прокуратури з проханням вжити заходи представницького характеру та заходи прокурорського реагування щодо стягнення з відповідача збитків, завданих державі. Зважаючи на викладене, позивач просить суд заявлені

позовні вимоги задоволити у повному обсязі.

01.05.2023 від позивача надійшли додаткові пояснення, в яких останнім зазначено, що за результатами проведеної перевірки складено акт, яким зафіксовано засмічення твердими побутовими відходами земельної ділянки на території кар`єру, де відсутнє асфальтове покриття, винесено припис, до адміністративної відповідальності притягнуто посадову особу, проведено розрахунок шкоди від засмічення земельної ділянки відповідно до Методики. Вказаною Методикою не передбачено поняття «засмічення відкритої земельної ділянки». Відповідач не надав жодних підтверджуючи доказів незаконності проведеної перевірки або недійсності виданих розпорядчих документів, у діях відповідача наявні всі підстави для покладення на нього відповідальності за заподіяну шкоду тощо.

01.05.2023 від прокуратури надійшли додаткові пояснення, за якими уніфікований акт перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства складається лише органами державного нагляду (контролю), є носієм доказової інформації про виявлені порушення вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища та складається для підтвердження факту засмічення земельної ділянки виключно на відкритому грунті, оскільки інше засмічення порушенням не вважається. Окрім того, засмічена земельна ділянка згідно з даними Державного земельного кадастру використовується для обслуговування кар`єру, будь - які об`єкти нерухомого майна на ній відсутні. Також звертає увагу, що відповідачем акт підписаний без зауважень та заперечень, штраф за порушення сплачено у повному обсязі, що свідчить про визнання відповідачем факту заподіяння шкоди навколишньому природньому середовищу шляхом засмічення частин земельної ділянки тощо.

Відповідач своїм правом на відзив у строк, визначений ухвалою суду від 15.02.2023 та ГПК України, не скористався, відтак розгляд справи здійснюється за наявними матеріалами справи.

Процесуальні рішення, заяви і клопотання сторін, результат їх розгляду.

Ухвалою суду від 15.02.2023 відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження, розгляд справи по суті призначений на 15.03.2023.

Ухвалою суду від 15.03.2023 судове засідання відкладено на 03.05.2023.

Дослідивши матеріали справи у їх сукупності та взаємозв`язку, оцінивши подані докази, суд

установив таке.

Фактичні обставини справи та зміст спірних правовідносин.

Земельна ділянка, кадастровий номер :03:002:0174, площею 9,8995 га з цільовим призначенням - для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд будівельних організацій та підприємств є державною власністю та перебуває у користуванні відповідача на підставі договору оренди.

У період з 15.06.2021 по 30.06.2020 Державною екологічною інспекцією Поліського округу проведено планову перевірку відповідача відповідно до річного плану здійснення заходів державного нагляду (контролю) Державної екологічної інспекції України на 2021 рік, затверджений наказом Держекоінспекції України від 27.11.2020 № 454, наказу Державної інспекції Поліського округу від 10.06.2021 № 170-од «Про здійснення заходів державного нагляду (контролю), направлення на перевірку від 11.06.2021 № 385.

У ході проведення Державною екологічною інспекцією Поліського округу планової перевірки дотримання вимог законодавства відповідачем старшими державними інспекторами Поліського округу С. Васильєвим, М. Боровицьким виявлено засмічення частини земельної ділянки, кадастровий номер :03:002:0174, твердими побутовими відходами на площі 5 кв.м, що є порушенням ст. 35 Закону України «Про охорону земель».

За результатами проведення планового заходу державного нагляду (контролю) контролюючим органом складено Акт від 30.06.2021 № 373, який отриманий та підписаний директором відповідача Т. Остапчуком без зауважень та заперечень.

Директору товариства видано припис № 373 від 30.06.2021 для усунення порушень у строк до 01.08.2021.

Згідно з протоколом № 010238 про адміністративне правопорушення від 30.06.2021 та постанови про накладення адміністративного стягнення № 1238-3/1 від 01.07.2021 відповідальну особу притягнуто до адміністративної відповідальності, штраф за порушення природоохоронного законодавства сплачено в повному обсязі, що підтверджується квитанцією № 37 від 06.07.2021.

Відповідно до Методики визначення розмірів шкоди, зумовленої забрудненням і засміченням земельних ресурсів через порушення природоохоронного законодавства, затвердженої наказом Міністерства охорони навколишнього середовища від 27.10.1997 №171 (у редакції наказу Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів № 241 від 04.11.2020), проведено розрахунок шкоди, заподіяної державі відповідачем, розмір якої становить 13 284,40 грн.

25.11.2021 за вих. № 3-08/6044 Державною екологічною інспекцією Поліського округу виставлена відповідачу претензія №142-4/1 на суму 13 284,40 грн, яка залишена без відповіді та реагування.

Ураховуючи скрутний майновий стан Державна екологічна інспекція Поліського округу листом від 24.10.2022 № 3830/11-07 скерувала матеріали перевірки до прокуратури з проханням вжити заходи представницького характеру та заходи прокурорського реагування щодо стягнення з відповідача збитків, завданих державі.

На даний час в Державній екологічній інспекції Поліського округу відсутні документи, що підтверджують сплату шкоди, завданої державі внаслідок порушення вимог природоохоронного законодавства.

З урахуванням викладеного судом установлено, що між сторонами виникли спірні правовідносинами, пов`язані із стягненням шкоди, заподіяної державі внаслідок засмічення земельної ділянки через порушення природоохоронного законодавства, регулювання яких здійснюється ЗК України, ЦК України, Законами України "Про охорону земель", "Про охорону навколишнього природного середовища", «Про відходи», «Про державний контроль за використанням та охороню земель» тощо.

Щодо представництва прокурором інтересів держави суді.

Державна екологічна інспекція Поліського округу, зважаючи на скрутне фінансове становище, листом від 24.10.2022 № 3830/11-07 скерувала матеріали перевірки до прокуратури з проханням вжити заходи представницького характеру та заходи прокурорського реагування щодо стягнення з відповідача збитків, завданих державі, у зв`язку з чим прокурором заявлено відповідний позов.

Здолбунівська міська рада листом від 19.01.2023 № 147/03-20/23 у відповідь на лист прокуратури щодо звернення до суду з метою відшкодування завданої шкоди, попросила прокуратуру здійснити представництво інтересів держави в суді.

Підставою для представництва прокурором інтересів держави в суді є належне обґрунтування, підтверджене достатніми доказами, зокрема повідомленням прокурора на адресу відповідного органу про звернення до суду від його імені, відповідними запитами, а також копіями документів, отриманих від органу, що свідчать про наявність підстав для такого представництва.

Суд, з урахуванням позиції, викладеної, зокрема в постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18, установив, що прокурором дотримано вимоги ст. 53 ГПК України та ст. 23 Закону України "Про прокуратуру", а тому наявні підстави для представництва інтересів держави прокуратурою в суді.

Норми права, що підлягають до застосування, та мотиви їх застосування, оцінка аргументів, наведених сторонами.

Згідно зі ст. 1 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" завданням законодавства про охорону навколишнього природного середовища є регулювання відносин у галузі охорони, використання і відтворення природних ресурсів, забезпечення екологічної безпеки, запобігання і ліквідації негативного впливу господарської та іншої діяльності на навколишнє природне середовище, збереження природних ресурсів, генетичного фонду живої природи, ландшафтів та інших природних комплексів, унікальних територій та природних об`єктів, пов`язаних з історико-культурною спадщиною.

Положеннями ст. 5 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" встановлено, що державній охороні і регулюванню використання на території України підлягають: навколишнє природне середовище як сукупність природних і природно-соціальних умов та процесів, природні ресурси, як залучені в господарський обіг, так і не використовувані в економіці в даний період (земля, надра, води, атмосферне повітря, ліс та інша рослинність, тваринний світ), ландшафти та інші природні комплекси. Особливій державній охороні підлягають території та об`єкти природно-заповідного фонду України й інші території та об`єкти, визначені відповідно до законодавства України. Державній охороні від негативного впливу несприятливої екологічної обстановки підлягають також здоров`я і життя людей.

Відповідно до ст. 34 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" завдання контролю у галузі охорони навколишнього природного середовища полягають у забезпеченні додержання вимог законодавства про охорону навколишнього природного середовища всіма державними органами, підприємствами, установами та організаціями, незалежно від форм власності і підпорядкування, а також громадянами.

Статтею 96 ЗК України на землекористувачів покладено обов`язок додержуватися вимог законодавства про охорону довкілля.

За ст. 35 Закону України «Про охорону земель» власники і землекористувачі при здійсненні господарської діяльності зобов`язані, зокрема дотримуватися вимог земельного та природоохоронного законодавства України, проводити на земельних ділянках господарську діяльність способами, які не завдають шкідливого впливу на стан земель та родючість ґрунтів, забезпечувати захист земель, у тому числі від засмічення.

Згідно із ст. 1 Закону України «Про відходи» будь-які речовини, матеріали і предмети, що утворилися у процесі виробництва чи споживання, а також товари (продукція), що повністю або частково втратили свої споживчі властивості і не мають подальшого використання за місцем їх утворення чи виявлення і від яких їх власник позбувається, має намір або повинен позбутися шляхом утилізації чи видалення, є відходами.

Вимоги щодо зберігання та видалення відходів встановлені ст. 33 Закону України «Про відходи». Так, згідно із приписами ч. 4 ст. 33 Закону України «Про відходи» зберігання та видалення відходів здійснюються в місцях, визначених органами місцевого самоврядування з врахуванням вимог земельного та природоохоронного законодавства, за наявності спеціальних дозволів, у яких визначені види та кількість відходів, загальні технічні вимоги, заходи безпеки, відомості щодо утворення, призначення, методів оброблення відповідно до встановлених лімітів та умови їх зберігання. Забороняється несанкціоноване скидання і розміщення відходів, у тому числі побутових, у підземних горизонтах, на території міст та інших населених пунктів, на територіях природно- заповідного фонду, на землях природоохоронного, оздоровчого, рекреаційного та історико- культурного призначення, в межах водоохоронних зон та зон санітарної охорони водних об`єктів, в інших місцях, що може створювати небезпеку для навколишнього природного середовища та здоров`я людини. Захоронення відходів у надрах допускається у виняткових випадках за результатами спеціальних досліджень з дотриманням норм і правил, передбачених законодавством України (ч. 7 ст. 33 Закону України «Про відходи»).

Відповідно до ст. 43 Закону України «Про відходи», яка кореспондується зі ст. 56 Закону України «Про охорону земель», підприємства, установи, організації та громадяни України, а також іноземні юридичні і фізичні особи та особи без громадянства, іноземні юридичні особи зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про відходи, в порядку і розмірах, встановлених законодавством України.

Приписами ст. 68 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" унормовано, що порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України.

Статтею 69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" передбачено, що шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Економічні заходи забезпечення охорони навколишнього природного середовища, передбачають відшкодування в установленому порядку збитків, завданих порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища (ст. 41 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища").

Згідно зі ст. 211 ЗК України громадяни та юридичні особи несуть цивільну, адміністративну або кримінальну відповідальність, зокрема, за псування сільськогосподарських угідь та інших земель, їх забруднення хімічними та радіоактивними речовинами і стічними водами, засмічення промисловими, побутовими та іншими відходами.

Як зазначалося, підставою для звернення прокурора з позовом стало вчинення відповідачем правопорушення- засмічення земельної ділянки твердими побутовими відходами, зафіксованого в акті перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства.

За матеріалами справи, розрахунок шкоди здійснено відповідно до Методики визначення розмірів шкоди, зумовленої забрудненням і засміченням земельних ресурсів через порушення природоохоронного законодавства, затвердженої наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища України від 27.10.1997 № 171 (Методика).

Відповідно до п. 2 Методики засмічення земель наявність на території земельних ділянок сторонніх предметів і матеріалів.

Землі вважаються засміченими, якщо на відкритому ґрунті наявні сторонні предмети і матеріали, сміття без відповідних дозволів, що призвело або може призвести до забруднення

навколишнього природного середовища (п. 3.2. Методики).

Земля - це поверхня суші з ґрунтами, корисними копалинами та іншими природними елементами, що органічно поєднані та функціонують разом з нею (ст. 1 Закону України «Про

охорону земель»).

У розділі 2 Методики наведені такі визначення: відкриті землі - землі без рослинного покриву або з незначним рослинним покривом, що включають незабудовані землі, поверхня яких зовсім або майже не покрита будь-якою рослинністю (кам`янисті місця, піски, яри, мочарі, солончаки), а також сухі відкриті землі з особливим рослинним покривом; ґрунт - це природно-історичне органо-мінеральне тіло, що утворилося на поверхні земної кори і є осередком найбільшої концентрації поживних речовин, основою життя та розвитку людства завдяки найціннішій своїй властивості - родючості.

Також у ст. 1 Закону України «Про державний контроль за використанням та охороню земель» наведені такі визначення»: забруднення земель - накопичення в ґрунтах і ґрунтових водах внаслідок антропогенного впливу пестицидів і агрохімікатів, важких металів, радіонуклідів та інших речовин, вміст яких перевищує природний фон, що призводить до їх кількісних або якісних змін; псування земель - порушення природного стану земель, яке здійснюється без обґрунтованих проектних рішень, погоджених та затверджених в установленому законодавством порядку, забруднення їх хімічними, біологічними та радіоактивними речовинами, в тому числі тими, що викидаються в атмосферне повітря, засмічення промисловими, побутовими та іншими відходами, неочищеними стічними водами, порушення родючого шару ґрунту, невиконання вимог встановленого режиму використання земель, а також використання земель у спосіб, що погіршує їх природну родючість.

Як установлено судом із фактичних обставин справи, розміщення відповідачем твердих побутових відходів мало місце на відкритому ґрунті на території кар`єру.

Для визнання факту забруднення навколишнього природного середовища достатнім є засмічення земельної ділянки, тобто наявність сторонніх предметів і матеріалів (відходів) без відповідних дозволів в несанкціонованих місцях (на відміну від забруднення).

Як зазначалося, факт засмічення частини земельної ділянки твердими побутовими відходами та розмір засміченої ділянки встановлено актом № 373 від 30.06.2021, директору відповідача видано припис № 373 від 30.06.2021 для усунення порушень у строк до 01.08.2021, який, як повідомив представник позивача у судовому засіданні, відповідач виконав; відповідальну особу притягнуто до адміністративної відповідальності, штраф за порушення природоохоронного законодавства сплачено в повному обсязі.

Пунктом 3.3. Методики визначено, що акти забруднення (засмічення) земель встановлюються уповноваженими особами, які здійснюють державний контроль за додержанням вимог природоохоронного законодавства шляхом оформлення актів перевірок, протоколів про адміністративне правопорушення та інших матеріалів, що підтверджують факт забруднення та засмічення земель.

За п. 5.1.-5.7. Методики розміри шкоди обчислюються уповноваженими особами, що здійснюють державний контроль за додержанням вимог природоохоронного законодавства, на основі актів перевірок, протоколів про адміністративне правопорушення та інших матеріалів, що підтверджують факт засмічення земель, протягом шести місяців з дня виявлення порушення. Основою розрахунків розміру шкоди від засмічення земель є нормативна грошова оцінка земельної ділянки, що засмічена. Віднесення відходів, що спричинили засмічення земельної ділянки, до категорії небезпечних (токсичних) відходів здійснюється у відповідності до чинних нормативних документів у сфері поводження з відходами, затверджених у встановленому порядку, переліків небезпечних (токсичних) відходів тощо. Розмір шкоди внаслідок засмічення земель визначається за формулою (6): Рш = А*Б*Гоз*Пдз*Кзз*Кнв*Кег, де: Рш - розмір шкоди від засмічення земель, грн; А - питомі витрати на ліквідацію наслідків засмічення земельної ділянки, значення якого дорівнює 0,5; Б -коефіцієнт перерахунку, що при засміченні земельної ділянки відходами дорівнює 15, а небезпечними відходами 300; Гоз- нормативна грошова оцінка земельної ділянки, що зазначала засмічення, грн/кв.м; Пдз - площа засміченої земельної ділянки, кв.м; Кзз - коефіцієнт засмічення земельної ділянки, що характеризує ступінь засмічення її відходами, який визначається за додатком 5; Кег - коефіцієнт еколого-господарського значення земель визначається за додатком 2. Витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки, що зазнала засмічення, видає територіальний орган Держгеокадастру за місцем розташування земельної ділянки через центри надання адміністративних послуг. Довідку про віднесення земельної ділянки, що зазнала засмічення, до категорій за цільовим призначенням надають територіальні органи Держгеокадастру. Довідку про віднесення земельної ділянки, що зазнала засмічення, до особливо цінних земель надають територіальні органи Держгеокадастру.

Суд, здійснивши перевірку розміру шкоди, установив, що останній є арифметично вірним та

відповідає вимогам Методики.

Способом захисту цивільних прав та інтересів може бути відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди (п. 6 ч. 2 ст. 16 ЦК України).

Стаття 22 ЦК України визначає, що збитками є втрати, яких особа зазнала в зв`язку із знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально

одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства, за своєю правовою природою є відшкодуванням позадоговірної шкоди, тобто деліктною відповідальністю.

Загальні положення про цивільно-правову відповідальність за заподіяння позадоговірної шкоди встановлені ст. 1166 ЦК України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Підставою деліктної відповідальності є протиправне винне діяння особи, яка завдала шкоду.

Для відшкодування завданої шкоди необхідно довести такі факти: неправомірність поведінки особи; вину заподіювача шкоди; наявність шкоди; причинний зв`язок між протиправною поведінкою та заподіяною шкодою.

У деліктних правовідносинах саме на позивача покладається обов`язок довести наявність шкоди, протиправність (незаконність) поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою. У свою чергу, відповідач повинен довести, що в його діях (діях його працівників) відсутня вина у заподіянні шкоди. Тобто вирішуючи спір про відшкодування шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу, господарський суд виходить з презумпції вини правопорушника (відповідний висновок викладений у постановах Верховного Суду від 17.03.2020 у справі № 912/823/18, від 03.11.2021 у справі № 922/1705/20, від 18.12.2020 у справі № 922/3414/19, від 02.06.2022 у справі № 920/821/18).

Отже, для відшкодування шкоди за правилами ст. 1166 ЦК України необхідно довести: неправомірність поведінки особи (неправомірною можна вважати будь-яку поведінку, яка не відповідає вимогам закону, внаслідок якої завдано шкоду, якщо завдавач шкоди не був уповноважений на такі дії); наявність шкоди (під шкодою слід розуміти втрату або пошкодження майна потерпілого та (або) позбавлення його особистого нематеріального права. У правовідносинах, що розглядаються, шкода - це фактично міра відповідальності); причинний зв`язок між протиправною поведінкою та шкодою, який є обов`язковою умовою відповідальності та виражається в тому, що шкода має виступати об`єктивним наслідком поведінки завдавача шкоди; вину завдавача шкоди, але за виключенням випадків, коли в силу прямої вказівки закону, обов`язок відшкодування завданої шкоди покладається на відповідальну особу незалежно від вини.

При цьому суд зазначає, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин

справи. Цей принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони. Одночасно цей

принцип не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує. Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний (постанови КГС ВС від 02.10.2018 у справі № 910/18036/17, від 23.10.2019 у справі № 917/1307/18, від 18.11.2019 у справі № 902/761/18, від 04.12.2019 у справі № 917/2101/17).

Судом із фактичних обставин справи установлено неправомірність поведінки відповідача (тобто такої, яка не відповідає вимогам закону), наявність шкоди (як міри відповідальності за

вчинене правопорушення) та причинний зв`язок між протиправною поведінкою та шкодою.

Щодо вини, то відповідач її не спростував, а відтак остання презюмується.

Висновки суду за результатами вирішення спору.

За результатами з`ясування обставин, на які сторони посилалися як на підставу своїх вимог і

заперечень, підтверджених тими доказами, які були дослідженні в судовому засіданні, і з наданням оцінки всім аргументам учасників справи у їх сукупності та взаємозв`язку, як це передбачено вимогами ст. 75-79, 86 ГПК України, суд дійшов висновку про порушення природоохоронного законодавства, а відтак про наявність підстав для задоволення позову.

Розподіл судових витрат.

Згідно з ч. 1 ст. 123 ГПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Разом з першою заявою по суті спору кожна сторона подає до суду попередній (орієнтовний)

розрахунок суми судових витрат, які вона понесла і які очікує понести у зв`язку із розглядом

справи (ч. 1 ст. 124 ГПК України).

У позовній заяві позивачем зазначено попередній розрахунок судових витрат, що складаються із судового збору в розмірі 2 684,00 грн.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 129 ГПК України судовий збір покладається у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, - на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Ураховуючи, що позов задоволено, відтак судовий збір у розмірі 2 684,00 грн покладається на відповідача.

Керуючись ст. 73, 74, 76-79, 86, 91, 123, 129, 233, 238, 240, 241 ГПК України, суд

ВИРІШИВ:

Позов Керівника Здолбунівської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції Поліського округу, Здолбунівської міської ради Рівненського району Рівненської області до Товариства з обмеженою відповідальністю «Здолбунівська глина» про стягнення шкоди, заподіяної державі внаслідок засмічення частини земельної ділянки, в розмірі 13 284,40 грн задоволити.

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Здолбунівська глина» (вул. Шевченка, 1, м. Здолбунів, Рівненський район, Рівненська область, ідентифікаційний код 37646007) на користь Здолбунівської міської ради Рівненського району Рівненської області (вул. Грушевського, 14, м. Здолбунів, Рівненський район, Рівненська область, ідентифікаційний код 05391130) шкоду, заподіяну державі внаслідок засмічення частини земельної ділянки через порушення природоохоронного законодавства, в сумі 13 284,40 грн.

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Здолбунівська глина» (вул. Шевченка, 1, м. Здолбунів, Рівненський район, Рівненська область, ідентифікаційний код 37646007) на користь Рівненської обласної прокуратури (р/р UA0015371, МФО 820172, ЗКПО 02910077, банк одержувач Державна казначейська служба України, м. Київ, код класифікації видатків бюджету 2800) судовий збір в розмірі 2 684,00 грн.

Позивач: Державна екологічна інспекція Поліського округу (вул. Леха Качинського, 12-А, м.

Житомир, 10014, ідентифікаційний код 42163803).

Позивач: Здолбунівська міська рада Рівненського району Рівненської області (вул. Грушевського, 14, м. Здолбунів, Рівненський район, Рівненська область, ідентифікаційний код 05391130).

Відповідач: Товариство з обмеженою відповідальністю «Здолбунівська глина» (вул. Шевченка, 1, м. Здолбунів, Рівненський район, Рівненська область, ідентифікаційний код 37646007).

Стягувач за судовим збором: Рівненська обласна прокуратура (вул. 16-го Липня, 52, м. Рівне, 33000, ідентифікаційний код 02910077).

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду (ч. 1, 2 ст. 241 ГПК України).

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення (ч. 1 ст. 256 ГПК України).

Інформацію по справі, що розглядається, можна отримати на сторінці суду на офіційному вебпорталі судової влади України в мережі Інтернет за вебадресою: http://rv.arbitr.gov.ua/sud5019/.

Повне судове рішення складене та підписане 04.05.2023.

Суддя О.Андрійчук