РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

24.04.2023Справа № 910/12404/21

За позовомТовариства з обмеженою відповідальністю «ДТЕК Східенерго»
доПриватного акціонерного товариства «Національна енергетична компанія «Укренерго»
прозобов`язання вчинити дії
Суддя Босий В.П.

секретар судового засідання Єрмак Т.Ю.

Представники сторін:

від позивача:Ліневич Л.В.
від відповідача:Пучка В.А.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «ДТЕК Східенерго» (надалі - ТОВ «ДТЕК Східенерго») звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Приватного акціонерного товариства «Національна енергетична компанія «Укренерго» (надалі - ПАТ «Укренерго»), в якому, з урахуванням заяви про зміну предмету позову, просило суд:

- визнати незаконними дії та бездіяльність відповідача стосовно надання/ скасування/не надання наступних диспетчерських команд: щодо відміни 04.07.2021 Відокремленому підрозділу «Луганська теплова електрична станція «Товариства з обмеженою відповідальністю «ДТЕК Східенерго» на період 09:45 - 10:00 команди на розвантаження - 297 МВт; щодо ненадання 04.07.2021 Відокремленому підрозділу «Луганська теплова електрична станція» Товариства з обмеженою відповідальністю «ДТЕК Східенерго» команд на розвантаження на період з 10:00 - 11:30; щодо відміни 04.07.2021 Відокремленому підрозділу «Луганська теплова електрична станція «Товариства з обмеженою відповідальністю «ДТЕК Східенерго» на період 17:45 - 18:00 команди на розвантаження - 284 МВт; щодо ненадання в повному обсязі 04.07.2021 Відокремленому підрозділу «Луганська теплова електрична станція «Товариства з обмеженою відповідальністю «ДТЕК Східенерго» команд на розвантаження на період з 18:00 - 18:30; щодо ненадання 05.07.2021 Відокремленому підрозділу «Луганська теплова електрична станція «Товариства з обмеженою відповідальністю «ДТЕК Східенерго» команд на повний обсяг розвантаження на період 06:00 - 10:30;

- визнати незаконними дії відповідача щодо розрахунків небалансів електричної енергії ТОВ «ДТЕК Східенерго», здійснених: за розрахункові години 04.07.2021: 09:00 - 10:00 - в обсязі - 73,206 МВт*год, 10:00 - 11:00 - в обсязі - 229,104 МВт*год, 11:00 - 12:00 - в обсязі - 110,155 МВт*год, 17:00 - 18:00 - в обсязі - 63,159 МВт*год, 18:00 - 19:00 - в обсязі - 27,676 МВт*год.; за розрахункові години 05.07.2021: 06:00 - 07:00 - в обсязі - 143,713 МВт*год, 07:00 - 08:00 - в обсязі - 154,897 МВт*год, 08:00 - 09:00 - в обсязі - 155,312 МВт*год, 09:00 - 10:00 - в обсязі - 94,619 МВт*год, 10:00 - 11:00 - в обсязі - 15,42 МВт*год.

Обґрунтовуючи заявлені позовні вимоги, позивач зазначає, що відповідач за період з 04.07.2021 по 05.07.2021 надавав диспетчерські команди на розвантаження енергоблоків поза межами часових нормативів, які передбачені технічними умовами для прямої або запланованої активації, а в подальшому взагалі припинив їх надавати, що призвело до виникнення небалансів. Як зазначає позивач, диспетчерські команди на розвантаження енергоблоків та в подальшому їх відсутність відповідач здійснював поза межами технічних можливостей енергоблоків. Так, у енергоблока відсутня технічна можливість повернутись на комерційний графік протягом меншого/більшого часу, який виходить за допустимі часові межі, передбачені технічними умовами для кожного енергоблоку - відповідно відповідач фактично нав`язує позивачу придбання електричної енергії з більшою вартістю (тобто за ціною небалансу, взамін балансуючої електроенергії).

Рішенням Господарського суду міста Києва від 26.01.2021, залишеним без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 04.10.2022, позовні вимоги задоволено повністю.

Постановою Верховного Суду від 22.12.2022 постанову Північного апеляційного господарського суду від 04.10.2022 та рішення Господарського суду міста Києва від 26.01.2021 скасовано, справу №910/12404/21 передано на новий розгляд до Господарського суду міста Києва.

Протоколом повторного автоматизованого розподілу справи між суддями від 02.01.2023 справу №910/12404/21 передано для розгляду судді Босому В.П.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 03.01.2023 справу прийнято до свого провадження суддею Босим В.П. та призначено підготовче засідання.

Під час підготовчого провадження сторони скористалися свої правом та надали письмові пояснення у справі з урахуванням висновків, викладених у постанові Верховного Суду від 22.12.2022.

Протокольною ухвалою суду від 17.04.2023 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 24.04.2023.

Представник позивача взяла участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції, надала пояснення стосовно суті спору, позовні вимоги підтримала та просила задовольнити позов повністю.

Представник відповідача в судове засідання з`явився, надав пояснення по справі, проти задоволення позовних вимог заперечував.

У судовому засіданні 24.04.2023 судом було проголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Розглянувши подані документи і матеріали, заслухавши пояснення представників сторін, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Господарський суд міста Києва, -

ВСТАНОВИВ:

04.05.2019 між Державним підприємством «Національна енергетична компанія «Укренерго» (виконавець), правонаступником якого є ПАТ «Укренерго», та ТОВ «ДТЕК Східенерго» (користувач) було укладено договір про надання послуг з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління №0425-03013, відповідно до умов якого виконавець зобов`язується надати послуги з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління об`єктами користувача у складі об`єднаної енергетичної системи ОЕС України, а саме забезпечити надійне та ефективне функціонування ОЕС України, зокрема, безперебійне постачання електричної енергії споживачам з додержанням вимог операційної безпеки (далі - послуга).

Листом №01/18996 від 27.05.2019 ПАТ «Укренерго» повідомило ТОВ «ДТЕК Східенерго» про приєднання до договору про участь у балансуючому ринку та долучення до реєстру постачальників послуг з балансування, договір №0425-04013 від 27.05.2019.

Відповідно до п. 1.2 Типового договору про участь у балансуючому ринку (надалі - «Договір») за цим Договором ППБ зобов`язується надавати балансуючу електричну енергію на завантаження або розвантаження для здійснення ОСП балансування об`єднаної енергетичної системи України. ОСП зобов`язується продавати балансуючу електричну енергію ППБ або купувати балансуючу електричну енергію у ППБ та отримувати оплату за продану ППБ балансуючу електричну енергію або сплачувати кошти за куплену балансуючу електричну енергію у ППБ відповідно до умов цього Договору та Правил ринку.

Листом №01-5/27587 від 27.05.2019 ПАТ «Укренерго» надіслало для керівництва у роботі інструкцію Д-7 «Організація оперативно - технологічних відносин між РДЦ Північного регіону НЕК «Укренерго» та користувачами системи передачі операційної зони Північного регіону», затверджену 25.06.2021.

Відповідно до п. 2.2 інструкції Д-7 вона визначає порядок взаємовідносин між оперативним персоналом різних рівнів диспетчерського управління Північного регіону ОЕС України та обов`язкова до виконання відповідним персоналом усіх об`єктів електроенергетики Північного регіону.

Обґрунтовуючи заявлені позовні вимоги, позивач зазначає, що відповідач за період з 04.07.2021 по 05.07.2021 надавав диспетчерські команди на розвантаження енергоблоків поза межами часових нормативів, які передбачені технічними умовами для прямої або запланованої активації, а в подальшому взагалі припинило їх надавати, що призвело до виникнення небалансів. Як зазначає позивач, диспетчерські команди на розвантаження енергоблоків та в подальшому їх відсутність відповідач здійснював поза межами технічних можливостей енергоблоків. Так, у енергоблока відсутня технічна можливість повернутись на комерційний графік протягом меншого/більшого часу, який виходить за допустимі часові межі передбачені технічними умовами для кожного енергоблоку - відповідно відповідач фактично нав`язує позивачу придбання електричної енергії з більшою вартістю (тобто за ціною небалансу, взамін балансуючої е/е).

Таким чином, з урахуванням заяви про зміну предмету позову від 01.12.2021, просить суд визнати незаконними дії та бездіяльність ПАТ «Укренерго» стосовно надання/скасування/не надання наступних диспетчерських команд: щодо відміни 04.07.2021 Відокремленому підрозділу «Луганська теплова електрична станція» ТОВ «ДТЕК Східенерго» на період 09:45 - 10:00 команди на розвантаження -297 МВт; щодо ненадання 04.07.2021 Відокремленому підрозділу «Луганська теплова електрична станція» ТОВ «ДТЕК Східенерго» команд на розвантаження на період з 10:00 - 11:30; щодо відміни 04.07.2021 Відокремленому підрозділу «Луганська теплова електрична станція» ТОВ «ДТЕК Східенерго» на період 17:45-18:00 команди на розвантаження -284 МВт; щодо ненадання в повному обсязі 04.07.2021 Відокремленому підрозділу «Луганська теплова електрична станція» ТОВ «ДТЕК Східенерго» команд на розвантаження на період з 18:00 - 18:30; щодо ненадання 05.07.2021 Відокремленому підрозділу «Луганська теплова електрична станція» ТОВ «ДТЕК Східенерго» команд на повний обсяг розвантаження на період 06:00 - 10:30; та визнати незаконними дії ПАТ «Укренерго» щодо розрахунків небалансів електричної енергії ТОВ «ДТЕК Східенерго», здійснених: за розрахункові години 04.07.2021: 09:00 - 10:00 - в обсязі -73,206 МВт*год, 10:00 - 11:00 - в обсязі -229,104 МВт*год, 11:00 - 12:00 - в обсязі -110,155 МВт*год, 17:00 - 18:00 - в обсязі - 63,159 МВт*год, 18:00 - 19:00 - в обсязі - 27,676 МВт*год.; за розрахункові години 05.07.2021: 06:00 - 07:00 - в обсязі -143,713 МВт*год, 07:00 - 08:00 - в обсязі -154,897 МВт*год, 08:00 - 09:00 - в обсязі -155,312 МВт*год, 09:00 - 10:00 - в обсязі -94,619 МВт*год, 10:00 - 11:00 - в обсязі -15,42 МВт*год.

Рішенням Господарського суду міста Києва від 26.01.2021, залишеним без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 04.10.2022, позовні вимоги задоволено повністю.

Врахувавши висновок експерта за результатами проведення комплексної інженерно-технічної експертизи обладнання енергоблоків та експертизи менеджменту від 17.09.2021 № 019-АНО/21, суди дійшли висновку про те, обладнання енергоблоків Відокремленого підрозділу «Луганська теплова енергетична станція» ТОВ «ДТЕК Східенерго» у період з 04.07.2021 по 05.07.2021 (спірні періоди) не мало технічної можливості виконати диспетчерські команди ПАТ «Укренерго», як оператора системи передачі.

При цьому, дійшовши висновку про наявність підстав для задоволення позову, суд першої інстанції, з яким також погодився апеляційний суд, зазначив про те, що вимога про визнання незаконними дій та бездіяльності ПАТ «Укренерго» разом з вимогою про визнання незаконними дій відповідача щодо розрахунків небалансів електричної енергії ТОВ «ДТЕК Східенерго» за спірні періоди є належним способом захисту права та охоронюваного законом інтересу, оскільки буде сприяти поновленню прав позивача за рахунок відсутності обов`язку щодо оплати позивачем вартості небалансів учаснику балансуючої групи.

Судом, з урахуванням приписів ст. 316 Господарського процесуального кодексу України, враховано вказівки, що містяться у постанові Верховного Суду від 22.12.2022 у даній справі, та встановлено наступне.

Щодо обраного позивачем способу захисту порушеного права.

Відповідно до статті 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб. Стаття 124 Конституції України передбачає, що юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір.

У статті 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - «Конвенція») зазначається наступне: Кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

Як Верховний Суд України, так і Верховний Суд (на початку своєї діяльності) не відмовляли у задоволенні позову, якщо обрано спосіб захисту, який передбачено законом, адже це відповідало поняттю «доступу до суду» в розумінні Конвенції.

Для прикладу у справі №927/849/17 в п. 15 постанови Верховного Суду від 10.04.2018 «суд відхилив посилання Скаржника не те, що Позивачем не обґрунтовано, яким чином обраний ним спосіб захисту, який не відповідає статті 16 ЦК України, відновить право останнього…. суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом.

Водночас законодавчі обмеження матеріально-правових способів захисту цивільного права чи інтересу підлягають застосуванню з дотриманням положень статей 55, 124 Конституції України та статті 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, відповідно до якого кожна особа має право на ефективний спосіб правового захисту, не заборонений законом».

Починаючи з 2018 року Великою Палатою Верховного Суду та Верховним Судом було сформовано правовий висновок щодо тлумачення положень статей 6, 13 Конвенції, згідно якого суд повинен відмовити в задоволенні позову на тій підставі, що позивач обрав неефективний спосіб захисту порушеного права.

Невизначеність - чи то законодавча, адміністративна чи яка виникає внаслідок практики, яку застосовують органи влади - є важливим фактором, який слід брати до уваги при оцінці поведінки держави.

Суперечлива прецедентна практика щодо тлумачення певних аспектів ефективності способу захисту (сам критерій є досить оціночним та непередбачуваним для позивача) створюють загальну атмосферу відсутності правової визначеності. Це є порушенням принципу правової визначеності, який притаманний Конвенції в цілому - коли сторони в процесі через таку непередбачуваність практики не можуть передбачити наслідки своїх дій (немає впевненості у сталості підходів) і перспективи своїх оскаржень.

Така невизначеність може позбавляти заявника справедливого судового розгляду і свідчити про порушення пункту 1 статті 6 Конвенції.

У своїх поясненнях відповідач зазначає, що позовні вимоги у даній справі за своєю правовою природою є вимогами для встановлення певних юридичних фактів, що виходить за межі повноважень господарських судів. На думку відповідача, такий спосіб захисту не є ефективним у розумінні ст. 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, оскільки не може забезпечити поновлення прав позивача внаслідок його невідповідності змісту порушеного права та характеру спірних правовідносин.

В той же час, на думку суду, відмовляючи особі у вирішенні ініційованого нею спору через неефективність обраного способу (якщо такий передбачений законом), фактично обмежують право такої особи на доступ до суду, адже, по суті, в таких справах факт наявності в особи доступу до національних засобів правового захисту є ілюзорним і лише для того, щоб їй повідомили, що обраний нею спосіб захисту не допоможе їй у відновлені її порушеного права.

У даній справі вимога про визнання незаконними дій та бездіяльності відповідача разом з вимогою про визнання незаконними дій відповідача щодо розрахунків небалансів електричної енергії позивачу за спірні періоди є обраним позивачем способом захисту, а саме таким, що буде сприяти поновленню прав позивача за рахунок відсутності обов`язку щодо оплати позивачем вартості небалансів учаснику балансуючої групи.

Статтею 15 Цивільного кодексу України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання та захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу (ст. 16 Цивільного кодексу України).

Захист цивільних прав - це передбаченні законом способи охорони цивільних прав у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення.

Право на захист - це юридично закріплена можливість особи використати заходи правоохоронного характеру для поновлення порушеного права і припинення дій, які порушують це право.

Згідно з пунктом б) частини третьої статті 2 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права Україна зобов`язалася забезпечити, щоб право на правовий захист для будь-якої особи, яка потребує такого захисту, встановлювалось компетентними судовими, адміністративними чи законодавчими властями або будь-яким іншим компетентним органом, передбаченим правовою системою держави, і розвивати можливості судового захисту.

З урахуванням викладеного, суд вважає за можливе розглядати дану справу саме виходячи з обраного позивачем способу захисту, який, на його думку, зможе відновити поновлення його порушених прав та інтересів з урахуванням специфіки регулювання відносин на ринку для надання послуг з балансування.

Щодо суті позовних вимог.

Внаслідок укладення Договору між сторонами згідно з пунктом 1 частини 2 статті 11 Цивільного кодексу України, виникли цивільні права та обов`язки.

Оскільки між сторонами по справі склалися господарські правовідносини, то до них слід застосовувати положення Господарського кодексу України як спеціального акту законодавства, що регулює правовідносини у господарській сфері.

Відповідно до абзацу 2 пункту 1 статті 193 Господарського кодексу України до виконання господарських договорів застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, передбачених цим кодексом.

Згідно зі статтею 173 Господарського кодексу України, господарським визнається зобов`язання, що виникає між суб`єктом господарювання та іншим учасником (учасниками) відносин у сфері господарювання з підстав, передбачених цим Кодексом, в силу якого один суб`єкт (зобов`язана сторона, у тому числі боржник) зобов`язаний вчинити певну дію господарського чи управлінсько-господарського характеру на користь іншого суб`єкта (виконати роботу, передати майно, сплатити гроші, надати інформацію тощо), або утриматися від певних дій, а інший суб`єкт (управнена сторона, у тому числі кредитор) має право вимагати від зобов`язаної сторони виконання її обов`язку.

Відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості (частина 1 статті 627 Цивільного кодексу України).

Частиною 1 статті 193 Господарського кодексу України встановлено, що суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться.

Не допускаються одностороння відмова від виконання зобов`язань, крім випадків, передбачених законом, а також відмова від виконання або відстрочка виконання з мотиву, що зобов`язання другої сторони за іншим договором не було виконано належним чином (частина 7 статті 193 Господарського кодексу України).

Відповідно до положень ст. 901 Цивільного кодексу України за договором про надання послуг одна сторона (виконавець) зобов`язується за завданням другої сторони (замовника) надати послугу, яка споживається в процесі вчинення певної дії або здійснення певної діяльності, а замовник зобов`язується оплатити виконавцеві зазначену послугу, якщо інше не встановлено договором.

За змістом положень ст. 903 Цивільного кодексу України якщо договором передбачено надання послуг за плату, замовник зобов`язаний оплатити надану йому послугу в розмірі, у строки та в порядку, що встановлені договором.

Як встановлено судом, ПАТ «Укренерго» виконує функції оператора системи передачі - юридичної особи, відповідальної за експлуатацію, диспетчеризацію, забезпечення технічного обслуговування, розвиток системи передачі та міждержавних ліній передач, а також за забезпечення довгострокової спроможності системи передачі щодо задоволення обґрунтованого попиту на передачу електричної енергії (п. 55 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про ринок електричної енергії»).

Пунктом 18 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про ринок електричної енергії» визначено, що диспетчерське управління - це оперативно-технологічне управління об`єднаною енергетичною системою України із забезпеченням надійного і безперебійного постачання електричної енергії споживачам з додержанням вимог енергетичної безпеки.

У п. 51 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про ринок електричної енергії» передбачено, що об`єднана енергетична система України (далі - ОЕС України) визначена, як сукупність електростанцій, електричних мереж, інших об`єктів електроенергетики, що об`єднані спільним режимом виробництва, передачі та розподілу електричної енергії при централізованому управлінні цим режимом.

Відповідно до ст. 44 Закону України «Про ринок електричної енергії» в електроенергетиці України діє єдина диспетчерська система оперативно-технологічного управління виробництвом, передачею, розподілом та споживанням електричної енергії. Функції диспетчерського (оперативно-технологічного) управління ОЕС України та організацію паралельної роботи з енергетичними системами інших держав здійснює оператор системи передачі. Диспетчерське (оперативно-технологічне) управління поширюється на суб`єктів господарювання, об`єкти електроенергетики яких підключені до ОЕС України.

Диспетчерське (оперативно-технологічне) управління базується на принципах об`єктивності, прозорості та недискримінаційності і має забезпечувати належне функціонування ринку електричної енергії.

Диспетчеризація встановлених генеруючих потужностей та використання міждержавних перетинів мають здійснюватися відповідно до кодексу системи передачі, правил ринку та інших нормативних документів, на основі економічних критеріїв та з урахуванням технічних обмежень системи.

В п. 1.4 підрозділу 1 Визначення основних термінів та понять розділу I. Загальні положення Кодексу системи передачі, затвердженого постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 №309, оперативно - технологічне управління ОЕС України визначається, як побудована за ієрархічною структурою система контролю параметрів та режимів роботи енергосистеми в цілому та обладнання кожного енергетичного об`єкта, що входить до її складу, у процесі виробництва, передачі та розподілу електричної енергії з метою управління цими процесами для підтримання заданих параметрів та режимів роботи шляхом реалізації комплексу дій, направлених на зміну технологічних режимів та/або оперативного стану обладнання енергооб`єктів, що складається з прийняття рішення, підготовки та надання оперативної команди і контролю за її виконанням.

Згідно з п.п.1.1-1.5 глави 1 розділу ХІІ Кодексу системи передачі управління режимами роботи ОЕС України з виробництва, передачі, розподілу та споживання електричної енергії для забезпечення здатності енергосистеми задовольняти сумарний попит на електричну енергію та потужність у кожний момент часу з дотриманням вимог енергетичної, техногенної та екологічної безпеки здійснюється шляхом диспетчерського (оперативно-технологічного) управління (далі - диспетчерське управління). Функції диспетчерського управління ОЕС України та організацію паралельної роботи з енергетичними системами інших держав здійснює ОСП. Диспетчерське управління поширюється на суб`єктів господарювання, об`єкти електроенергетики яких підключені до ОЕС України. Диспетчерське управління базується на принципах об`єктивності, прозорості та недискримінаційності та має забезпечувати належне функціонування ОЕС України та ринку електричної енергії згідно з вимогами Закону України «Про ринок електричної енергії» та відповідних нормативно-правових актів і нормативно-технічних документів. Усі оперативні команди і розпорядження ОСП, які надаються ним при виконанні функцій з диспетчерського управління, підлягають беззаперечному виконанню користувачами системи передачі/розподілу, за винятком випадків, передбачених пунктом 4.11 глави 4 цього розділу.

Диспетчерське управління ОЕС України здійснюється за ієрархічною структурою з обов`язковим оперативним підпорядкуванням нижчих рівнів управління вищим. (п.2.1 глави 2 розділу ХІІ Кодексу системи передачі)

У п.п. 4.2, 4.6 глави 4 розділу ХІІ Кодексу системи передачі передбачено, що диспетчерське управління здійснюється шляхом надання розпоряджень та/або оперативних команд або шляхом застосування засобів дистанційного управління. Оперативні команди віддаються диспетчером оперативному персоналу об`єкта управління безпосередньо за ієрархічною структурою диспетчерського управління.

Відповідно по п. 4.8 глави 4 розділу ХІІ Кодексу системи передачі на всіх рівнях диспетчерського управління повинні здійснюватися автоматична фіксація всіх оперативних команд за допомогою аудіорегістраторів та реєстрація їх в оперативному журналі.

Якщо з будь-якої причини підпорядкований оперативний персонал не здатний виконати оперативну команду, видану диспетчером вищого рівня, він має негайно повідомити про це диспетчера, який віддав цю команду (п. 4.9 глави 4 розділу ХІІ Кодексу системи передачі).

Згідно з п. 4.11 глави 4 розділу ХІІ Кодексу системи передачі оперативні команди та розпорядження, виконання яких пов`язане з порушенням правил охорони праці та створює загрозу здоров`ю і життю людей, а також виконання яких може призвести до пошкодження обладнання та/або зниження рівня безпеки ядерної установки АЕС, виконувати забороняється.

Про відмову щодо виконання таких оперативних команд та розпоряджень підпорядкований оперативний персонал зобов`язаний негайно повідомити оперативний персонал, який видав оперативну команду або розпорядження, а також свого безпосереднього керівника та зробити відповідний запис в оперативному журналі.

У п. 1.1.2 Правил ринку, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 № 307, диспетчерська команда - команда в режимі реального часу оператора системи передачі постачальнику послуг балансування по кожній одиниці постачання послуг з балансування збільшити або зменшити електричне навантаження або постачальнику послуги із зменшення навантаження ВДЕ з підтримкою зменшити електричне навантаження.

Згідно з п. 13.7.8 Правил технічної експлуатації електричних станцій і мереж, затверджених Наказом Міністерства палива та енергетики №296 від 13.06.2003, оперативно-диспетчерський персонал, віддавши або отримавши розпорядження або дозвіл, повинен записати його в оперативний журнал.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом, у період з 04.07.2021 по 05.07.2021 відповідачем надавались диспетчерські команди Відокремленому підрозділу «Луганська теплова електрична станція» ТОВ «ДТЕК Східенерго», про що не заперечували представники сторін у поданих заявах по суті спору та підтверджується відповідними реєстраційними записами в оперативному журналі, роздруківками команд.

Обґрунтовуючи заявлені позовні вимоги, позивач зазначає, що відповідач за період з 04.07.2021 по 05.07.2021 надавав диспетчерські команди на розвантаження енергоблоків поза межами часових нормативів, які передбачені технічними умовами для прямої або запланованої активації, а в подальшому взагалі припинило їх надавати, що призвело до виникнення небалансів.

Як зазначає позивач, диспетчерські команди на розвантаження енергоблоків та в подальшому їх відсутність відповідач здійснював поза межами технічних можливостей енергоблоків. Так, у енергоблока відсутня технічна можливість повернутись на комерційний графік протягом меншого/більшого часу, який виходить за допустимі часові межі передбачені технічними умовами для кожного енергоблоку - відповідно Відповідач фактично нав`язує Позивачу придбання електричної енергії з більшою вартістю (тобто за ціною небалансу, взамін балансуючої е/е).

Основні технічні та часові проміжки пусків енергоблоків теплових електростанцій визначені Типовою інструкцією з пуску з різних теплових станів та зупинку моноблоку потужністю 200 МВт (обладнання ВП «ДТЕК Луганська ТЕС) (надалі-Типова інструкція).

Відповідно до п. 1.5. Типової інструкції «в Типовой инструкции указаны последовательность и условия проведения основных технологических операций при пуске и остановке моноблоков, приведены графики-задания наиболее распространенных модификаций пуска и останова».

Згідно з п. 1.6. Типової інструкції «В основном режимы пуска рассмотрены применительно к типовым простоям (50-60, 35-40,15-20 и 6-10 ч), наиболее характерным для моноблоков, участвующих в покрытии провалов суточного и недельного графиков электрической нагрузки. За основу принят режим пуска моноблоков из неостывшего состояния (простой продолжительностью 50-60 ч) как наиболее сложный с точки зрения ускорения растопки и погружения моноблока. Приведены изменения в технологии, характерные для пусков после простоев продолжительностью 35-40 и 15-20 ч . Пуск моноблоков из горячего состояния после простоя продолжительностью 6-Ю ч. вследствие существенных отличий в технологии рассмотрен отдельно. Отдельно в Типовой инструкции рассмотрены также основные особенности технологии, характерные для пусков моноблоков из состояния горячего резерва (после простоя 1-2 ч ), после простоя 70-80 ч и из холодного состояния. Из режимов останова моноблоков рассмотрены наиболее распространенные: останов в резерв и останов с расхолаживанием котла».

Відповідно до п. 1.7. Типової інструкції «Режимы пуска и останова моноблоков и графики-задания разработаны исходя из условий соблюдения показателей надежности, заданных заводами-изготовителями».

Згідно з п. 1.8. Типової інструкції «При задержках более 30 мин (по сравнению с графином-заданием) при нагружении турбины свежего и вторично перегретого пара следует поднимать в заданном темпе вплоть до номинальных значений. Дальнейшее погружение может быть ускорено, однако при этом должны соблюдаться критерии надежности оборудования, указанные в инструнциях заводовизготовителей. При кратковременных задержках (до 30 мин) в процессе нагрумения турбины пуск следует вести по графикам-заданиям. Во время задержки температуру свежего пара необходимо поддерживать постоянной».

Крім того, відповідна інформація систематизована у Формі 4 «Час пуску енергоблоків ТЕС з різних теплових станів», затверджена технічним директором позивача, яка надіслана на адресу відповідача. Зокрема, для електростанції ДТЕК Луганська ТЕС тривалість етапів пуску енергоблоків в залежності від тривалості простою від подання команди до включення в мережу становить від 04:20 год. до 09:50 год., а від синхронізації до набору повного навантаження - від 1:30 год. до 06:15 год.

Згідно з п.4.18.3 Правил ринку диспетчерська команда на активацію видається ОСП відповідно до результатів алгоритму розрахунку балансуючого ринку у вигляді акцепту відповідної пропозиції на балансуючу електричну енергію на розвантаження або завантаження. Диспетчерська команда на деактивацію видається ОСП у зворотному до попередньої активації порядку у вигляді припинення відповідного акцепту пропозиції на балансуючу електричну енергію для активації на розвантаження або завантаження.

У п.4.18.4 Правил ринку визначено, що команди на пряму активацію здійснюються у поточному розрахунковому періоді, крім випадків, коли необхідно здійснити таку активацію пізніше ніж за 5 хвилин до закінчення поточного розрахункового періоду.

Команди на заплановану активацію здійснюються у поточному розрахунковому періоді, крім випадків, коли необхідно здійснити таку активацію пізніше ніж за 15 хвилин до закінчення поточного розрахункового періоду.

Акцепт пропозиції на пряму активацію може здійснюватися на частину ОРЧ, повну ОРЧ або на кілька послідовних ОРЧ до кінця розрахункового періоду.

Час підтвердження команди не повинен перевищувати 3 хвилини.

Початком виконання команди m act вважається хвилина надання команди на активацію пропозиції плюс 5 хвилин при активації балансуючої електричної енергії для прямої активації та плюс 15 хвилин при активації балансуючої електричної енергії для запланованої активації.

Закінченням виконання команди m deact вважається час надання команди на деактивацію пропозиції m deact плюс 5 хвилин для прямої активації та 15 хвилин для запланованої активації або остання хвилина розрахункового періоду, на який видана команда.

Згідно з п.п. 8.4.1, 8.4.2 Правил ринку ОСП повинен володіти актуальною інформацією щодо кількості запланованих генеруючих одиниць та доступних/готових до планування одиниць у разі будь-яких дефіцитів та профіцитів, що можуть виникнути. Зазначена інформація є необхідною для оцінки енергетичного балансу (наприклад, випадки необхідності додаткового резерву), а також для планування оцінки балансу системи (зокрема відхилення напруги і системні обмеження). Таким чином, інформація повинна бути доступна для кожної ТКО.

Листом №01/8267 від 04.03.2021 відповідач просив позивача з метою підготовки інформації для ведення режимів ОЕС України в період з квітня по вересень 2021 року надати інформацію за переліком, зокрема, максимальні та мінімальні навантаження, які можливі по технічному стану обладнання енергоблоків ТЕС при роботі на вугіллі, енергоблоків блочних ТБЦ (КТЕЦ-5, КТЕЦ-6, ХТЕЦ-5), а також повний склад технічно готового до роботи обладнання з врахуванням довготривалих ремонтів і консервацій незалежно від забезпеченості паливом та економічних показників роботи електростанції, форма 1; мінімальні навантаження енергоблоків ТЕС при роботі на вугіллі, блочних ТЕЦ 4-5, КТЕЦ-б, ХТЕЦ-5) при мінімальному складі обладнання досягнутому в минулих роках, Форма 1; швидкість підйому і зниження навантаження в нормальних та аварійних режимах у межах діапазону регулювання для енергоблоків ТЕС і блочних ТЕЦ, форма 2.

Листом №02/77 від 25.03.2021 позивач надіслав на адресу відповідача інформацію щодо ведення режимів ТЕС в період включно з квітня по вересень 2021 року.

З огляду на викладене, а також враховуючи те, що інформація щодо ведення режимів ТЕС в період включно з квітня по вересень 2021 року надавалась на запит відповідача, вона повинна була враховуватися під час виконання обов`язків з балансування, а також під час видачі диспетчерських команд на розвантаження або завантаження енергоблоків.

Відповідно до п. 55 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про ринок електричної енергії» оператор системи передачі - юридична особа, відповідальна за експлуатацію, диспетчеризацію, забезпечення технічного обслуговування, розвиток системи передачі та міждержавних ліній електропередачі, а також за забезпечення довгострокової спроможності системи передачі щодо задоволення обґрунтованого попиту на передачу електричної енергії.

Згідно з п. 89 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про ринок електричної енергії» сторона, відповідальна за баланс, - учасник ринку, зобов`язаний повідомляти та виконувати свої погодинні графіки електричної енергії (та/або балансуючої групи) відповідно до обсягів купленої та/або проданої електричної енергії та фінансово відповідальний перед оператором системи передачі за свої небаланси (та/або небаланси балансуючої групи).

Частиною 5 ст. 68 Закону України «Про ринок електричної енергії» передбачено, що оператор системи передачі з метою балансування обсягів виробництва та споживання електричної енергії та/або врегулювання системних перевантажень надає постачальникам послуг з балансування команди на збільшення (зменшення) їхнього навантаження, здійснюючи на ринкових засадах відбір відповідних пропозицій (заявок) постачальників послуг з балансування у порядку, визначеному правилами ринку.

Відповідно до п. 5.1 р. 7 Кодексу системи передачі, затвердженого постановою НКРЕКП № 309 від 14.03.2018 (дальше - КСП) ОСП зобов`язаний постійно підтримувати в ОЕС України баланс між сумарним споживанням електричної енергії і її виробництвом (з урахуванням експорту та імпорту) у кожний момент часу з дотриманням показників якості електричної енергії.

Згідно з п. 4.3.1 гл. 4 Правил ринку, затверджених постановою Національної комісії, що здійсню державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг №307 від 14.03.2018, у частині балансуючого ринку ОСП зобов`язаний: збирати телевимірювання в реальному часі відпуску/відбору потужності ППБ; здійснювати короткостроковий прогноз загального навантаження (для кожної ОРЧ); здійснювати короткостроковий прогноз відпуску (для кожної ОРЧ) для всіх генеруючих одиниць ВДЕ, що не є ППБ; здійснювати управління внутрішніми обмеженнями системи шляхом видачі диспетчерських команд ППБ; керувати балансуючим ринком та досягати результатів диспетчеризації в реальному часі через ППБ; формувати та видавати ППБ відповідні диспетчерські команди; відслідковувати виконання ППБ диспетчерських команд; управляти та використовувати диспетчерську інформаційно-адміністративну систему; публікувати статистику та інформацію щодо результатів балансуючого ринку та відповідних диспетчерських команд; пропонувати необхідні заходи для підвищення ефективності диспетчерських процедур; здійснювати всі інші дії, що вимагаються цими Правилами.

Відповідно до п. 1.4 р. 1 КСП балансування енергосистеми - це процес постійного підтримання, із заданою точністю, відповідності між сумарним споживанням електричної енергії, яке враховує втрати на її виробництво і передачу, а також експортом електричної енергії, з одного боку, та обсягом виробництва електричної енергії на електростанціях ОЕС України та її імпорту - з другого.

Згідно з п. 4.16 гл. 4 Правил ринку результати балансуючого ринку складаються з: прийнятих пропозицій на балансуючу електричну енергію на завантаження та на розвантаження ППБ по ОРЧ з метою забезпечення балансу системи.

Пунктом 1.1.2 гл. 1 Правил ринку передбачено, що диспетчерська команда - команда в режимі реального часу оператора системи передачі постачальнику послуг балансування по кожній одиниці постачання послуг з балансування збільшити або зменшити електричне навантаження або постачальнику послуги із зменшення навантаження ВДЕ з підтримкою зменшити електричне навантаження.

Відповідно до п. 1.9.4 гл. 1 Правил ринку ОСП відповідає за прогнозування загального електроспоживання по областях регулювання (торгових зонах) для виконання обов`язків з балансування.

Згідно з п. 5.5 р. 6 Кодексу системи передачі ОСП несе відповідальність за точне та своєчасне складання прогнозного балансу електричної енергії в енергосистемі України на основі наданих Користувачами прогнозів споживання та виробництва електричної енергії з урахуванням технологічних витрат електричної енергії в електричних мережах та на власні потреби електростанцій та використовує результати цього прогнозу для оперативного планування. Користувачі мають забезпечити точне прогнозування споживання/виробництва електричної енергії та своєчасне надання даних ОСП.

Відповідно до пп. 5.1 р. 6 КСП оперативне прогнозування споживання та виробництва електричної енергії в ОЕС України здійснюється ОСП з метою планування забезпечення балансової надійності енергосистеми та забезпечення планового виведення з роботи (введення в роботу) обладнання.

Отже, виходячи з вищенаведеного, на ПАТ «Укренерго», як оператора системи передачі, законодавством покладено обов`язок щодо балансування системи, зокрема, щодо здійснення прогнозу загального навантаження, на основі аналізу балансу енергосистеми, та видачі диспетчерських команд на завантаження та розвантаження з метою підтримки попиту та пропозиції в енергосистемі.

Відповідно до висновку експерта №019-АНО/21 від 17.09.2021, складеного за результатами проведення комплексної інженерно-технічної експертизи обладнання енергоблоків та експертизи менеджменту, складеного відокремленим структурним підрозділом ДП «Інформаційні судові системи» «Центр судової експертизи та експертних досліджень», встановлено, що при наданні послуги виконано аналіз наданих документів, оцінку маневрених характеристик енергоблоків ДТЕК «Луганська ТЕС» та надано висновки про технічну можливість/неможливість виконувати окремі команди диспетчерів НЕК «Укренерго». Щодо технічної можливості виконати подані команди при аналізованих подіях:

- в період 04.07.2021 з 09:45 до 11:30, виходячи з перебігу поданих команд, команда на навантаження Луганської ТЕС могла бути виконана тільки в об`ємі наявного резерву потужності блоку ст. № 10, що і було проведено. Виконати пуск енергоблоків ст. №№ 13, 15 і їх навантаження до заданої величини в заданий проміжок часу було технічно неможливо, тим паче, що підтвердження на пуск цих енергоблоків не надходило.

Даний висновок підтверджується тим, що:

1) На момент початку події відповідно до графіку на добу наперед у роботі повинно знаходитись 3 енергоблоки з сумарною потужністю 480 МВт. Фактично, по умовам роботи на балансуючому ринку, згідно команд раніше поданих диспетчером НЕК Укренерго в роботі знаходиться один енергоблок ст. № 10 з потужністю на рівні 150 МВт.

2) О 08:18 надійшла команда через ПЗ «Generator» на період з 09:00 до 10:00 «мінус» 297 МВт, потужність станції 157 МВт.

3) З 9:00 ЛуТЕС виконує надану команду.

4) О 09:26 надійшла деактивація команди «мінус» 297 МВт через ПЗ «Generator» на період з 09:45 до 10:00, котру ЛуТЕС не прийняла з коментарем про не можливість технічно виконати таку команду та повідомила диспетчеру НЕК Укренерго (по телефону). При цьому виконано навантаження енергоблоку ст. № 10 у межах запасу його регулювального діапазону.

5) О 09:31 диспетчер НЕК Укренерго у телефонному режимі повторно віддає деактивацію команди «мінус» 297 МВт з 09:45 до 10:00. Команда на деактивацію була відхилена ЛуТЕС у телефонному режимі у зв`язку з неможливістю її виконання з технічної точки зору (блоки ст.№ 13 та ст.№ 15 знаходились в резерві через команди які було активовано раніше).

6) О 09:40 ЛуТЕС запросила команду на розвантаження від диспетчера НЕК «Укренерго» на період з 10:00 до 11:00 на блоки ст.№№13, 15, на що отримала відповідь що команд віддано не буде.

7) В 11:07 надійшла команда від НЕК «Укренерго» на «мінус» 255 МВт, з 11:30 станція вийшла на задане навантаження.

- в період 04.07.2021 з 17:45 до 18:30, виходячи з перебігу поданих команд, команда на навантаження Луганської ТЕС могла бути виконана тільки в об`ємі наявного резерву потужності блоку ст. № 10, та послідовності навантаження блоку ст. № 13, що і було реалізовано, при цьому взято навантаження 290 МВт. Виконати пуск енергоблоків ст. №15 і його навантаження до заданої величини в заданий проміжок часу було технічно неможливо, тим паче, що підтвердження на пуск енергоблоку не надходило.

Даний висновок підтверджується тим, що:

1) На момент початку події відповідно до графіку на добу наперед у роботі повинно знаходитись 3 енергоблоки з сумарною потужністю 495 МВт. Фактично, по умовам роботи на балансуючому ринку, згідно команд раніше поданих диспетчером НЕК Укренерго в роботі знаходиться один енергоблок ст. № 10 з потужністю на рівні 165 МВт і велися пускові операції на енергоблоці ст. № 13 згідно раніше наданої команди.

2) О 11:16 диспетчер НЕК «Укренерго» підтверджує включення у мережу блока ст.№ 13 на 18 годину.

3) О 15:15 почали пускові операції котла блока ст. № 13.

4) О 17:01 Блок ст. № 13 включено у мережу.

5) О 17:22 надійшла команда через ПЗ «Generator» на період з 17:45 до 18:00 деактивація команди «мінус» 284 МВт, команда виконана частково: проведено пуск і навантаження енергоблоку ст. № 13 в межах технічної можливості послідовності проведення пускових операцій, блок ст. № 15 в резерві. Пуск блока ст. № 15 згідно форми 9 [1] може бути виконано тільки через З години після блоку ст. № 13, за умови вчасної подачі команди на пуск.

6) О 18:21 диспетчер НЕК «Укренерго» по телефону віддав команду з 18:00 до 19:00 «мінус» 158 МВт та по режиму мережі з 18:30 до 19:00 додатково «мінус» 44 МВт. О 18:30 ТЕС вийшла на задане навантаження.

- в період 05.07.2021 з 06:00 до 10:30, виходячи з перебігу наданих команд від НЕК «Укренерго», команда на навантаження ТЕС могла бути виконана частково: в об`ємі наявного резерву потужності блоку ст. №13, що було реалізовано, та послідовності навантаження блоку ст. № 10 при умові вчасної подачі команди на його пуск. Однак виходячи з наданої в 5:23 диспетчером інформації пуск блоку був виконаний з значним запізненням. При вчасній подачі команди на пуск - крива навантаження блоку ст. № 10 була б зміщена. Якщо виходити з того, що команда на пуск була подана диспетчером НЕК «Укренерго» в 5:47 то синхронізація генератора блоку ст. № 10 була б виконана через 1 год 40 хв о 7:27, а навантаження блоку почалось би орієнтовно 7:45-7:50. Вихід на задане навантаження при цьому відбувся б орієнтовно 9:00.

Даний висновок підтверджується тим, що:

1) На момент початку події відповідно до графіку на добу наперед у роботі повинно знаходитись 3 енергоблоки з сумарною потужністю 415 МВт. Фактично, по умовам роботи на балансуючому ринку, згідно команд раніше поданих диспетчером НЕК «Укренерго» в роботі знаходиться один енергоблок ст. № 13 з потужністю на рівні 150 МВт. Блоки ст. №№ 10, 15 знаходяться в резерві згідно наданих раніше команд від диспетчера НЕК Укренерго.

2) О 04:23 надійшла команда через ПЗ «Generator» на період з 05:00 до 06:00 «мінус» 248 МВт. Навантаження станції 150 МВт.

3) О 05:43 диспетчер НЕК «Укренерго»: «на наступну годину не буде команд, всіх відпускають на графік, якщо хочете на пару годин піднімайте блок, а потім знов по ОБ будуть команди на відключення». ДІС ЛyTEC: «не зможемо за 20 хвилин включити блок до мережі та навантажити до графіку».

4) О 05:47 надійшла команда через ПЗ «Generator» на період з 06:15 до 07:00 «мінус» 150 МВт (навантаження станції 323 МВт). Диспетчер НЕК Укренерго: «дану команду виконати з 06:00».

5) О 05:58 диспетчер НЕК «Укренерго»: «до 10:00 не буде команд на розвантаження».

6) О 6:17 почато пускові операції на енергоблоці ст. № 10.

7) О 06:44 диспетчер НЕК «Укренерго» команда через ПЗ «Generator» на період з 07:00 до 08:00 «мінус» 150 МВт (Nст=345 МВт).

8) О 07:29 надійшла команда через ПЗ «Generator» на період з 08:00 до 09:00 «мінус» 150 МВт (Ncт=345 МВт).

9) О 07:58 диспетчер НЕК «Укренерго»: «команди з 07:00 до 08:00 та з 08:00 до 09:00 «мінус» 150 МВт не виконувати, а виконувати по «мінус» 160 МВт».

10) О 07:35 розпал котла блоку ст. № 10.

11) О 08:19 надійшла команда через ПЗ «Generator» на період з 09:00 до 10:00 «мінус» 160 МВт.

12) О 08:42 диспетчер ДД РДЦ CP: «по ОБ в поточній годині виконувати по + 10 МВт» (Ncr=345 МВт).

13) О 09:01 Блок №10 включено у мережу і розпочато його навантаження відповідно до графіку пуску блока.

14) О 09:33 надійшла команда через ПЗ «Generator» на період з 10:00 до 11:00 «мінус» 160 МВт по балансу потужності.

15) О 10:15 диспетчер ДД РДЦ CP: «по балансу потужності з 10:30 до 11:00 «мінус» 36 МВт» (Nст=297 МВт).

16) О 10:25 надійшла команда через ПЗ «Generator» на період з 11:00 до 12:00 «мінус» 196 МВт по балансу потужності (Nст=294 МВт). Станція вийшла на задане навантаження.

Відповідно до ст. 98 Господарського процесуального кодексу України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань.

Згідно з приписами статті 101 Господарського процесуального кодексу України учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення. Порядок проведення експертизи та складення висновків експерта за результатами проведеної експертизи визначається відповідно до чинного законодавства України про проведення судових експертиз. У висновку експерта зазначається, що висновок підготовлено для подання до суду та що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок. Експерт, який склав висновок за зверненням учасника справи, має ті самі права та обов`язки, що і експерт, який здійснює експертизу на підставі ухвали суду.

Відповідно до статті 104 Господарського процесуального кодексу України висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 86 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивоване в судовому рішенні.

Як вбачається із правової позиції Верховного Суду, викладеної у постанові від 27.05.2021 у справі № 910/702/17, висновок експертного дослідження, в силу закону, може бути наданий також й іншим (фахівцем) експертом з відповідної галузі знань, а не лише судовим експертом чи державною спеціалізованою установою.

Судом встановлено, що висновок експерта виконаний експертом Анісімовим О.Г., який має повну вищу освіту за спеціальністю «Теплоенергетика», кваліфікацію магістра з енергетики, працює директором Котло-турбінного департаменту приватного акціонерного товариства по пуску, налагодженню, удосконаленню технології та експлуатації електростанцій і мереж «Львіворгрес», стаж за спеціальністю 19 років. На підставі викладеного суд вважає, що висновок експерта № 019-АНО/21 від 17.09.2021 за результатами проведення комплексної інженерно-технічної експертизи обладнання енергоблоків та експертизи менеджменту, складений відокремленим структурним підрозділом ДП «Інформаційні судові системи» «Центр судової експертизи та експертних досліджень», відповідає вимогам ст. 7 Закону України «Про судову експертизу», ст. 98 Господарського процесуального кодексу України.

За таких підстав, суд приймає до уваги висновок експерта №019-АНО/21 від 17.09.2021 за результатами проведення комплексної інженерно-технічної експертизи обладнання енергоблоків та експертизи менеджменту, складені відокремленим структурним підрозділом ДП «Інформаційні судові системи» «Центр судової експертизи та експертних досліджень», оскільки висновки експертного дослідження узгоджені між собою, обґрунтовані, не суперечать іншим матеріалам справи і не викликають сумнівів у їх неправильності.

З огляду на викладене суд приходить до висновку, що обладнання енергоблоків Відокремленого підрозділу «Луганська теплова енергетична станція» ТОВ «ДТЕК Східенерго» у період з 04.07.2021 по 05.07.2021 (спірні періоди) не мало технічної можливості виконати диспетчерські команди відповідача як оператора системи передачі.

За таких підстав, позовні вимоги позивача в частині визнання незаконними дії та бездіяльності відповідача стосовно надання/скасування/не надання наступних диспетчерських команд: щодо відміни 04.07.2021 Відокремленому підрозділу «Луганська теплова електрична станція» Товариства з обмеженою відповідальністю ТОВ «ДТЕК Східенерго» на період 09:45 - 10:00 команди на розвантаження -297 МВт; щодо ненадання 04.07.2021 Відокремленому підрозділу «Луганська теплова електрична станція» ТОВ «ДТЕК Східенерго» команд на розвантаження на період з 10:00 - 11:30; щодо відміни 04.07.2021 Відокремленому підрозділу «Луганська теплова електрична станція» ТОВ «ДТЕК Східенерго» на період 17:45-18:00 команди на розвантаження -284 МВт; щодо ненадання в повному обсязі 04.07.2021 Відокремленому підрозділу «Луганська теплова електрична станція» ТОВ «ДТЕК Східенерго» команд на розвантаження на період з 18:00 - 18:30; щодо ненадання 05.07.2021 Відокремленому підрозділу «Луганська теплова електрична станція» команд на повний обсяг розвантаження на період 06:00 - 10:30, є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Що стосується вимоги позивача в частині визнання незаконними дій відповідача щодо розрахунків небалансів електричної енергії ТОВ «ДТЕК Східенерго», здійснених: за розрахункові години 04.07.2021: 09:00 - 10:00 - в обсязі -73,206 МВт*год, 10:00 - 11:00 - в обсязі -229,104 МВт*год, 11:00 - 12:00 - в обсязі -110,155 МВт*год, 17:00 - 18:00 - в обсязі - 63,159 МВт*год, 18:00 - 19:00 - в обсязі - 27,676 МВт*год.; за розрахункові години 05.07.2021: 06:00 - 07:00 - в обсязі -143,713 МВт*год, 07:00 - 08:00 - в обсязі -154,897 МВт*год, 08:00 - 09:00 - в обсязі -155,312 МВт*год, 09:00 - 10:00 - в обсязі -94,619 МВт*год, 10:00 - 11:00 - в обсязі -15,42 МВт*год, суд зазначає наступне.

01.08.2019 між ТОВ «ДТЕК Східенерго» (Учасник балансуючої групи) та Товариством з обмеженою відповідальністю «Д.Трейдінг» (Сторона відповідальна за небаланс) було укладено Договір №2-1-2019/554, предметом якого є врегулювання відносин, пов`язаних з відповідальністю перед ПАТ «Укренерго» щодо небалансів електричної енергії створених Учасником та забезпечення участі Учасника на ринку електричної енергії, в порядку, передбаченому Правилами ринку, затвердженими Постановою Національної комісії, що здійснює регулювання в сферах енергетики та комунальних послуг № 307 від 14.03.2013.

ПАТ «Укренерго» виставлено Товариству з обмеженою відповідальністю «Д.Трейдінг» рахунки-фактури від 16.07.2021 р. на суму 9643611,76 грн. та на суму 25673096,28 грн. за електричну енергію для врегулювання небалансів.

Листом №09/169 від 12.07.2021 р. позивач повідомив Товариство з обмеженою відповідальністю «Д.Трейдінг», що не буде сплачувати останньому вартість небалансів, що виникли внаслідок надання недбалих диспетчерських команд зі сторони ПАТ «Укренерго».

31.07.2021 між ПАТ «Укренерго» та Товариством з обмеженою відповідальністю «Д.Трейдінг» було складено та підписано акт купівлі - продажу небалансів електричної енергії за липень 2021 року з протоколом розбіжностей №07/з від 31.07.2021.

Суд зазначає, що на підставі встановлених вище судом обставин, а саме, в результаті відсутності технічної можливості обладнання енергоблоків Відокремленого підрозділу «Луганська теплова енергетична станція» ТОВ «ДТЕК Східенерго» у період з 04.07.2021 по 05.07.2021 (спірні періоди) виконати диспетчерські команди відповідача як оператора системи передачі, а також у зв`язку з невиконанням відповідачем належним чином його обов`язків з балансування системи (в тому числі, щодо прогнозування загального електроспоживання), й виникли обсяги негативних небалансів електричної енергії.

Згідно зі статтею 73 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Статтею 74 Господарського процесуального кодексу України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Обов`язок із доказування слід розуміти як закріплену в процесуальному та матеріальному законодавстві міру належної поведінки особи, що бере участь у судовому процесі, із збирання та надання доказів для підтвердження свого суб`єктивного права, що має за мету усунення невизначеності, яка виникає в правовідносинах у разі неможливості достовірно з`ясувати обставини, які мають значення для справи.

За приписами статті 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Відповідно до ст. 236 Господарського процесуального кодексу України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню господарського судочинства, визначеному цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Таким чином, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку про те, що позовні вимоги ТОВ «ДТЕК Східенерго» до ПАТ «Укренерго» про зобов`язання вчинити дії є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню у повному обсязі.

Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів учасників справи та їх відображення у судовому рішенні, суд першої інстанції спирається на висновки, що зробив Європейський суд з прав людини від 18.07.2006р. у справі «Проніна проти України», в якому Європейський суд з прав людини зазначив, що п.1 ст.6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі ст.6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.

У рішенні Європейського суду з прав людини «Серявін та інші проти України» (SERYAVINOTHERS v.) вказано, що усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п. 29). Хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень (див. рішення у справі «Суомінен проти Фінляндії» (Suominen v. Finland), N 37801/97, п. 36, від 1 липня 2003 року). Ще одне призначення обґрунтованого рішення полягає в тому, щоб продемонструвати сторонам, що вони були почуті. Крім того, вмотивоване рішення дає стороні можливість оскаржити його та отримати його перегляд вищестоящою інстанцією. Лише за умови винесення обґрунтованого рішення може забезпечуватись публічний контроль здійснення правосуддя (див. рішення у справі «Гірвісаарі проти Фінляндії» (Hirvisaari v. Finland), №49684/99, п. 30, від 27 вересня 2001 року).

З огляду на викладене, всі інші доводи та міркування учасників судового процесу не досліджуються судом, так як з огляду на встановлені фактичні обставини справи, суд дав вичерпну відповідь на всі питання, що входять до предмету доказування у даній справі та виникають при кваліфікації спірних відносин як матеріально-правовому, так і у процесуальному сенсах.

Відповідно до статті 129 Господарського процесуального кодексу України, витрати по сплаті судового збору покладаються на відповідача.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 129, 233, 237-240 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

1. Позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю «ДТЕК Східенерго» задовольнити повністю.

2. Визнати незаконними дії та бездіяльність Приватного акціонерного товариства «Національна енергетична компанія «Укренерго» (01032, місто Київ, ВУЛИЦЯ СИМОНА ПЕТЛЮРИ, будинок 25, ідентифікаційний код юридичної особи 00100227) стосовно надання/скасування/не надання наступних диспетчерських команд: щодо відміни 04.07.2021 Відокремленому підрозділу «Луганська теплова електрична станція «Товариства з обмеженою відповідальністю «ДТЕК Східенерго» на період 09:45 - 10:00 команди на розвантаження -297 МВт; щодо ненадання 04.07.2021 Відокремленому підрозділу «Луганська теплова електрична станція» Товариства з обмеженою відповідальністю «ДТЕК Східенерго» команд на розвантаження на період з 10:00 - 11:30; щодо відміни 04.07.2021 Відокремленому підрозділу «Луганська теплова електрична станція» Товариства з обмеженою відповідальністю «ДТЕК Східенерго» на період 17:45-18:00 команди на розвантаження -284 МВт; щодо ненадання в повному обсязі 04.07.2021 Відокремленому підрозділу «Луганська теплова електрична станція «Товариства з обмеженою відповідальністю «ДТЕК Східенерго» команд на розвантаження на період з 18:00 - 18:30; щодо ненадання 05.07.2021 Відокремленому підрозділу «Луганська теплова електрична станція «Товариства з обмеженою відповідальністю «ДТЕК Східенерго» команд на повний обсяг розвантаження на період 06:00 - 10:30.

3. Визнати незаконними дії Приватного акціонерного товариства «Національна енергетична компанія «Укренерго» (01032, місто Київ, ВУЛИЦЯ СИМОНА ПЕТЛЮРИ, будинок 25, ідентифікаційний код юридичної особи 00100227) щодо розрахунків небалансів електричної енергії Товариству з обмеженою відповідальністю «ДТЕК Східенерго» (85612, Донецька обл., Мар`їнський р-н, місто Курахове, ВУЛИЦЯ ЕНЕРГЕТИКІВ, будинок 34, ідентифікаційний код юридичної особи 31831942), здійснених: за розрахункові години 04.07.2021: 09:00 - 10:00 - в обсязі -73,206 МВт*год, 10:00 - 11:00 - в обсязі -229,104 МВт*год, 11:00 - 12:00 - в обсязі -110,155 МВт*год, 17:00 - 18:00 - в обсязі - 63,159 МВт*год, 18:00 - 19:00 - в обсязі - 27,676 МВт*год.; за розрахункові години 05.07.2021: 06:00 - 07:00 - в обсязі -143,713 МВт*год, 07:00 - 08:00 - в обсязі -154,897 МВт*год, 08:00 - 09:00 - в обсязі -155,312 МВт*год, 09:00 - 10:00 - в обсязі -94,619 МВт*год, 10:00 - 11:00 - в обсязі -15,42 МВт*год.

4. Стягнути з Приватного акціонерного товариства «Національна енергетична компанія «Укренерго» (01032, місто Київ, ВУЛИЦЯ СИМОНА ПЕТЛЮРИ, будинок 25, ідентифікаційний код юридичної особи 00100227) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ДТЕК Східенерго» (85612, Донецька обл., Мар`їнський р-н, місто Курахове, ВУЛИЦЯ ЕНЕРГЕТИКІВ, будинок 34, ідентифікаційний код юридичної особи 31831942) судовий збір у розмірі 4 540 (чотири тисячі п`ятсот сорок) грн. 00 коп. Видати наказ.

5. Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

6. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складено 04.05.2023.

Суддя В.П. Босий