ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ДОНЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
_____________________________________________________________________________
У Х В А Л А

ПРО ВІДКЛАДЕННЯ ПІДГОТОВЧОГО ЗАСІДАННЯ

27.04.2023 Справа № 905/129/23

Господарський суд Донецької області у складі судді Устимової А.М.,

за участю секретаря судового засідання Вовк М.В.,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні справу

за позовом Комунального підприємства «Маріупольське трамвайно-тролейбусне управління»

до відповідача Російської Федерації в особі Міністерства юстиції Російської Федерації

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на стороні позивача: Маріупольської міської ради Донецької області

про стягнення збитків в сумі 14436900,00 євро

за участю уповноважених представників сторін:

від позивача: Пожидаєв О.О. самопредставництво (в режимі відеоконференції);

від відповідача: не з`явився;

третя особа: Бастрига С.М. самопредставництво (в режимі відеоконференції);

В С Т А Н О В И В:

07.02.2023 шляхом направлення органами поштового зв`язку Комунальне підприємство «Маріупольське трамвайно-тролейбусне управління» звернулось до Господарського суду Донецької області з позовом до Російської Федерації в особі Міністерства юстиції Російської Федерації про стягнення збитків пов`язаних з знищенням майна в сумі 14436900,00 євро.

В обґрунтування позовних вимог позивач вказує, що внаслідок масованих ракетних обстрілів російськими військами м.Маріуполя пошкоджено рухомий склад міського транспорту (тролейбуси), що були поставлені позивачу на підставі контрактної угоди від 27.09.2019, чим позивачу спричинені матеріальні втрати, які підлягають відшкодуванню у судовому порядку.

Згідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 13.02.2023 для розгляду справи визначена суддя Устимова А.М.

Ухвалою від 16.02.2023 прийнято позовну заяву та відкрито провадження по справі №905/129/23. Залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на стороні позивача Маріупольську міську раду Донецької області. Справу вирішено розглядати в порядку загального позовного провадження з повідомленням сторін. Підготовче засідання у справі призначено на 07.03.2023 року о 12:40 год.

Ухвалою суду від 07.03.2023 відкладено підготовче засідання на 30.03.2023 року.

Ухвалою суду від 30.03.2023 відкладено підготовче засідання на 27.04.2023 року о 13:15 год.

20.04.2023 через підсистему "Електронний суд" від третьої особи надійшло клопотання про участь у підготовчому засіданні в режимі відеоконференції з використанням власних технічних засобів.

21.04.2023 електронною поштою до суду від позивача надійшло клопотання про участь у підготовчому засіданні в режимі відеоконференції з використанням власних технічних засобів.

Ухвалою від 21.04.2023 клопотання про участь у підготовчому засіданні в режимі відеоконференції задоволені.

21.04.2023 через підсистему "Електронний суд" від третьої особи надійшли письмові пояснення по справі.

21.04.2023 електронною поштою до суду від позивача надійшли письмові пояснення по справі.

Представник позивача у підготовче засідання 27.04.2023 з`явився в режимі відеоконференції, позовні вимоги підтримав у повному обсязі, надав пояснення по суті спору.

Представник відповідача у підготовче засідання 27.04.2023 не з`явився, про дату, час та місце підготовчого засідання повідомлений шляхом направлення копії ухвали суду від 30.03.2023 на офіційну адресу електронної пошти Міністерства юстиції Російської Федерації та розміщенням оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України.

Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на стороні позивача у підготовче засідання 27.04.2023 з`явився в режимі відеоконференції, позовні вимоги підтримав у повному обсязі, надав пояснення по суті спору.

Суд розглянув пояснення позивача та третьої особи та долучив їх до матеріалів справи.

Суд, приймаючи до уваги обставини справи та суб`єктний склад учасників судового процесу, виходить з наступного.

Відповідно до ст. 3 Господарського процесуального кодексу України судочинство в господарських судах здійснюється відповідно до Конституції України, цього Кодексу, Закону України "Про міжнародне приватне право", Закону України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом", а також міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Згідно ч. 1 ст. 79 Закону України «Про міжнародне приватне право», пред`явлення позову до іноземної держави, залучення іноземної держави до участі в справі як відповідача або третьої особи, накладення арешту на майно, яке належить іноземній державі та знаходиться на території України, застосування щодо такого майна інших засобів забезпечення позову та звернення стягнення на таке майно можуть бути допущені лише за згодою компетентних органів відповідної держави, якщо інше не передбачено міжнародним договором України або законом України.

Відповідно до положень ст. 5 Конвенції Організації Об`єднаних Націй про юрисдикційні імунітети держав та їх власності від 02.12.2004 держава користується імунітетом, щодо себе та своєї власності, від юрисдикції судів іншої держави з урахуванням положень цієї Конвенції.

Згідно ст. 7 зазначеної Конвенції держава не може посилатися на імунітет від юрисдикції при розгляді у суді іншої держави по відношенню до будь-якого питання або справи, якщо вона явно висловила згоду на здійснення цим судом юрисдикції щодо такого питання або справи у силу: a) міжнародної угоди; b) письмового договору; або c) заяви у суді або письмового повідомлення у рамках конкретного розгляду.

Відповідно до правового висновку викладеного у Постанові КЦС ВС від 14.04.2022 року у справі № 308/9708/19 щодо судового імунітету РФ у справах про відшкодування шкоди, завданої державою-агресором Верховний Суд дійшов висновку, що РФ, вчинивши неспровокований та повномасштабний акт збройної агресії проти Української держави, численні акти геноциду Українського народу, не вправі надалі посилатися на свій судовий імунітет, заперечуючи тим самим юрисдикцію судів України на розгляд та вирішення справ про відшкодування шкоди, завданої такими актами агресії фізичній особі громадянину України. Верховний Суд виходив із того, що названа країна-агресор діяла не у межах свого суверенного права на самооборону, навпаки віроломно порушила усі суверенні права України, діючи на її території, а тому безумовно надалі не користується у такій категорії справ своїм судовим імунітетом. Таким чином, починаючи з 2014 року, немає необхідності в направленні до посольства РФ в Україні запитів щодо згоди РФ бути відповідачем у справах про відшкодування шкоди у зв`язку з вчиненням РФ збройної агресії проти України й ігноруванням нею суверенітету та територіальної цілісності Української держави. А з 24 лютого 2022 року таке надсилання неможливе ще й з огляду на розірвання дипломатичних відносин України з РФ.

У Постановах від 18.05.2022 у справах у справах № 428/11673/19 та №760/17232/20-ц КЦС ВС розширив правові висновки, згідно яких підтримання юрисдикційного імунітету Російської Федерації позбавить позивача ефективного доступу до суду для захисту своїх прав, що є несумісним з положеннями пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Судовий імунітет Російської Федерації не застосовується з огляду на звичаєве міжнародне право, кодифіковане в Конвенції ООН про юрисдикційні імунітети держав та їх власності (2004). Підтримання імунітету Російської Федерації є несумісним із міжнародно-правовими зобов`язаннями України в сфері боротьби з тероризмом.

Судовий імунітет Російської Федерації не підлягає застосуванню з огляду на порушення Російською Федерацією державного суверенітету України, а отже, не є здійсненням Російською Федерацією своїх суверенних прав, що охороняються судовим імунітетом.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що звертаючись із позовом до Російської Федерації для правильного вирішення спору позивач не потребує згоди компетентних органів держави Російської Федерації на розгляд справи у судах України або наявності міжнародної угоди між Україною та Російською Федерацією з цього питання.

При цьому судом враховано правову позицію, викладену у Постанові КЦС ВС від 14.04.2022 року у справі № 308/9708/19, відповідно до якого національне законодавство України виходить із того, що за загальним правилом шкода, завдана в Україні фізичній особі в результаті протиправних дій будь-якої іншої особи (суб`єкта), може бути відшкодована за рішенням суду України (за принципом «генерального делікту»).

Отже, суд дійшов висновку про застосування у даній справі «деліктного винятку», відповідно до якого будь-який спір, що виник на її території у громадянина України, навіть з іноземною країною, зокрема й РФ, може бути розглянутий та вирішений судом України як належним та повноважним судом.

Одночасно за приписами ст.365 Господарського процесуального кодексу України іноземні особи мають такі самі процесуальні права та обов`язки, що і громадяни України та юридичні особи, створені за законодавством України, крім винятків, встановлених законом або міжнародним договором, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України

Разом з тим, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, Указом Президента України №64/2022 від 24.02.2022 року «Про введення воєнного стану в Україні» введено в Україні воєнний стан, який неодноразово продовжувався та діє на даний час.

Відповідно до ч.1 ст.122 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» в умовах правового режиму воєнного стану суди, органи та установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією України та законами України.

Листом № 72/11-612/1-81401 від 13.10.2022 «Щодо припинення дії міжнародного договору» Міністерство закордонних справ України повідомило про розірвання дипломатичних відносин, що були встановлені Протоколом про встановлення дипломатичних відносин між Україною та Російською Федерацією від 14.02.1992 з 24.02.2022.

У зв`язку з широкомасштабною збройною агресією останньої проти України має місце зупиненням функціонування закордонних дипломатичних установ України на території Російської Федерації та діяльності її дипломатичних установ на території України.

Згідно з листом Міністерства юстиції України «Щодо забезпечення виконання міжнародних договорів України у період воєнного стану» № 25814/12.1.1/32-22 від 21.03.2022 з урахуванням норм звичаєвого права щодо припинення застосування міжнародних договорів державами у період військового конфлікту між ними, рекомендується не здійснювати будь-яке листування, що стосується співробітництва з установами Російської Федерації на підставі міжнародних договорів України з питань міжнародно-правових відносин та правового співробітництва у цивільних справах та у галузі міжнародного приватного права.

Відповідно до повідомлення, розміщеного 25.02.2022 на офіційному веб-сайті Акціонерного товариства «Укрпошта», у зв`язку з агресією з боку Росії та введенням воєнного стану, АТ «Укрпошта» припинило поштове співробітництво з Поштою Росії та Білорусі; посилки та перекази в ці країни не приймаються.

Таким чином, у встановленому порядку повідомлення відповідача неможливо як шляхом застосування дипломатичних інституцій, так і органами поштового зв`язку.

Проте суд, незважаючи на всі обставини, наведені вище, повинен зі своєї сторони вжити всіх максимально можливих заходів, задля дотримання вимог щодо повідомлення відповідача про відкриття провадження у справі та його хід, та забезпечити об`єктивний розгляд справи.

З огляду на це суд вважає за необхідне використати додаткові альтернативні засоби повідомлення відповідача, а саме, запропонувати позивачу здійснити переклад позовної заяви з доданими до неї документами, ухвали Господарського суду Донецької області про відкриття провадження у справі №905/129/23 від 16.02.2023 та даної ухвали на російську мову, з нотаріальним засвідченням його вірності, та подальше поштового відправлення вказаних документів на адресу посольства Російській Федерації у Чеській Республіці.

За приписами частин 1, 3 статті 177 Господарського процесуального кодексу України завданнями підготовчого провадження є: 1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; 2) з`ясування заперечень проти позовних вимог; 3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; 4) вирішення відводів; 5) визначення порядку розгляду справи; 6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Згідно п. 3 ч. 2 ст. 183 Господарського процесуального кодексу України суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження в інших випадках, коли питання, визначені частиною другою статті 182 цього Кодексу, не можуть бути розглянуті у даному підготовчому засіданні.

У разі відкладення підготовчого засідання або оголошення перерви підготовче засідання продовжується зі стадії, на якій засідання було відкладене або у ньому була оголошена перерва (частина 7 статті 183 Господарського процесуального кодексу України).

З метою повного та всебічного з`ясування всіх обставин справи, створення належних умов учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених Господарським процесуальним кодексом України, суд дійшов висновку відкладення підготовчого засідання в межах розумних строків.

Приймаючи до уваги наявність загрози життю, здоров`ю учасників судового провадження при перебуванні у приміщенні Господарського суду Донецької області в місті Харкові, оскільки місто знаходиться під постійними обстрілами, засідання суду за особистої участі учасників судового процесу не проводяться, доступ до приміщення суду є обмеженим згідно з наказом Господарського суду Донецької області «Про встановлення особливого режиму роботи Господарського суду Донецької області» №20 від 28.02.2022, рішенням зборів суддів Господарського суду № 2 від 13.06.2022, на даний час відновлена технічна можливість приймати участь у засіданнях суду в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду, у тому числі з використанням власних технічних засобів, у порядку, що визначений приписами ст. 197 Господарського процесуального кодексу України.

Надсилання документів, що стосуються розгляду судових справ, здійснюється без особистого прибуття до приміщення суду учасників справи органами поштового зв`язку або бажано з метою прискорення обробки кореспонденції через особистий кабінет в системі Електронний суд або, у разі неможливості надсилання через систему Електронний суд, електронною поштою на е-mail: (з обов`язковим підписанням всіх документів кваліфікованим електронним підписом).

Окремо суд повідомляє, з огляду на розпорядження №1-р від 30.01.2023 «Про відправку вихідної кореспонденції» рекомендовано суддям та працівникам апарату суду здійснювати відправлення через поштового оператора «Укрпошта» за потребою після вичерпання використання альтернативних способів повідомлення сторін та учасників процесу (електронна пошта, телефонограма, факсограма, підсистема «Електронний суд», розміщення відповідних повідомлень на офіційній сторінці суду на веб-порталі «Судова влада України» тощо) та можливістю фактичної доставки поштового відправлення за місцем призначення.

Як наслідок, ухвала направляється на адреси електронної пошти учасників судового процесу, інформація щодо яких наявна в матеріалах справи, додатково відповідач повідомляється оголошенням на офіційному веб-сайті судової влади України.

Керуючись статтями 177, 183, 232, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд,-

У Х В А Л И В:

Відкласти підготовче засідання на 25.05.2023 року о 11:30 год. Зала судового засідання № 105.

Позивачу здійснити переклад позовної заяви з доданими до неї документами, ухвали Господарського суду Донецької області про відкриття провадження у справі №905/129/23 від 16.02.2023 та даної ухвали на російську мову, з нотаріальним засвідченням його вірності, поштове відправлення вказаних документів на адресу посольства Російській Федерації у Чеській Республіці. Докази направлення та вручення документів надати суду.

Повідомити учасників справи про місце, час та дату слухання справи. Явка представників сторін у судове засідання є необов`язковою.

Повідомити, що участь у судовому засіданні можлива для учасників судового процесу виключно в режимі відеоконференції та відбудеться лише за умови наявності об`єктивних обставин, які забезпечать безпеку проведення судового засідання у приміщенні Господарського суду Донецької області.

Роз`яснити учасникам справи право подати заяву про розгляд справи за відсутності їх представників, право брати участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду, у тому числі з використанням власних технічних засобів, у порядку, передбаченому ст. 197 Господарського процесуального кодексу України.

Інформацію по справі, що розглядається можна отримати на сторінці господарського суду Донецької області на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: dn.arbitr.gov.ua.

Ухвала оскарженню в апеляційному порядку окремо від рішення суду не підлягає, набирає законної сили з моменту її підписання.

Суддя А.М. Устимова