УХВАЛА

11 травня 2023 року

м. Київ

cправа № 922/977/22

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Колос І.Б. - (головуючий), Бенедисюка І.М., Селіваненка В.П.,

розглянувши матеріали касаційної скарги акціонерного товариства "Українські енергетичні машини"

на рішення господарського суду Харківської області від 07.09.2022

та постанову Східного апеляційного господарського суду від 22.03.2023

у справі № 922/977/22

за позовом приватного акціонерного товариства "Енергетична компанія "Барвінок"

до акціонерного товариства "Українські енергетичні машини"

про стягнення коштів,

ВСТАНОВИВ:

Акціонерне товариство "Українські енергетичні машини" (далі - АТ "Українські енергетичні машини") 24.04.2023 звернулося на електронну адресу Верховного Суду із касаційною скаргою (підписана ЕП) на рішення господарського суду Харківської області від 07.09.2022 та постанову Східного апеляційного господарського суду від 22.03.2023 у справі № 922/977/21.

Приватне акціонерне товариство "Енергетична компанія "Барвінок" (далі - ПАТ "ЕК "Барвінок") 26.04.2023 через систему "Електронний суд" надіслало до Верховного Суду заперечення проти відкриття касаційного провадження, у якому просить відмовити у задоволенні клопотання АТ "Українські енергетичні машини" про поновлення строку на касаційне оскарження та відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою АТ "Українські енергетичні машини" на рішення господарського суду Харківської області від 07.09.2022 та постанову Східного апеляційного господарського суду від 22.03.2023 у справі № 922/977/21, оскільки АТ "Українські енергетичні машини" зареєстровано у підсистемі "Електронний суд" та з 27.03.2023 мало доступ до повного тексту оскаржуваної постанови в підсистемі "Електронний суд", тому причини для поновлення строку на касаційне оскарження є неповажними; також скаржником не зазначено підстав подання касаційної скарги передбачених статтею 287 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України), не сплачено судовий збір та не надіслано копії касаційної скарги сторонам у справі.

Перевіривши матеріали касаційної скарги АТ "Українські енергетичні машини" та заперечення ПАТ "ЕК "Барвінок", Касаційний господарський суд дійшов висновку про залишення її без руху з огляду на таке.

Відповідно до статті 288 ГПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, що оскаржується, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення; учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення; строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині четвертій статті 293 цього Кодексу.

Оскаржувана постанова Східного апеляційного господарського суду ухвалена 22.03.2023 (дата складення повного тексту - 27.03.2023), а тому строк на її оскарження закінчився 17.04.2023 з урахуванням частини четвертої статті 116 ГПК України.

З касаційною скаргою АТ "Українські енергетичні машини" звернулось до Верховного Суду 24.04.2023, тобто після закінчення строку на касаційне оскарження зазначеної постанови.

У касаційній скарзі міститься клопотання, у якому необхідність поновлення строку на касаційне оскарження скаржник із посиланням на частину другу статті 288 ГПК України обґрунтовує тим, що повний текст оскаржуваної постанови отримано ним засобами поштового зв`язку 03.04.2023 (докази додаються), тому просить поновити строк на касаційне оскарження рішення суду апеляційної інстанції.

Верховний Суд звертає увагу, що з 05.10.2021 офіційно розпочали функціонування три підсистеми (модулі) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи: "Електронний кабінет", "Електронний суд", підсистема відеоконференцзв`язку, у зв`язку з чим, відповідно до частини шостої статті 6 ГПК України адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, державні органи, органи місцевого самоврядування та суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в добровільному порядку.

Відповідно до частини сьомої статті 6 ГПК України особам, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, суд вручає будь-які документи у справах, в яких такі особи беруть участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення на офіційні електронні адреси таких осіб, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Відповідно до пункту 17 глави 1 розділу ІІІ Положення про Єдину судову інформаційно- телекомунікаційну систему особам, які зареєстрували "Електронний кабінет", суд надсилає документи у справах, в яких такі особи беруть участь, в електронній формі шляхом їх надсилання до "Електронного кабінету" таких осіб або в інший спосіб, передбачений процесуальним законодавством, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Згідно з пунктом 37 наведеного розділу підсистема "Електронний суд" забезпечує можливість автоматичного надсилання матеріалів справ в електронному вигляді до електронних кабінетів учасників справи та їхніх повірених. До електронних кабінетів користувачів надсилаються у передбачених законодавством випадках документи у справах, які внесені до автоматизованої системи діловодства судів та до автоматизованих систем діловодства, що функціонують в інших органах та установах у системі правосуддя. Документи у справах надсилаються до електронних кабінетів користувачів у випадку, коли вони внесені до відповідних автоматизованих систем у вигляді електронного документа, підписаного кваліфікованим підписом підписувача (підписувачів), чи у вигляді електронної копії паперового документа, засвідченої кваліфікованим електронним підписом відповідального працівника суду, іншого органу чи установи правосуддя.

Як убачається з комп`ютерної програми "Діловодство спеціалізованого суду" (далі - КП "ДСС") АТ "Українські енергетичні машини" зареєстровано офіційну електронну адресу в Єдиній судовій інформаційно - телекомунікаційній системі. Постанову Північного апеляційного господарського суду від 22.03.2023 у справі № 922/977/21 надіслано та доставлено в електронний кабінет 27.03.2023 о 21:21.

Приписами частини шостої статті 242 ГПК України встановлено, що днем вручення судового рішення є, зокрема, день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи.

Абзацом другим частини шостої цієї статті передбачено, що якщо судове рішення надіслано на офіційну електронну адресу пізніше 17 години, судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення.

З огляду на наведене, датою вручення судового рішення є 28.03.2023, тому крайнім днем на звернення з клопотанням про поновлення строку на касаційне оскарження є 17.04.2023, тоді, як скаржник звернувся до суду касаційної інстанції - 24.04.2023. Отже заявником пропущено двадцятиденний строк, протягом якого має право на поновлення строку з урахуванням приписів частини другої статті 288 ГПК України.

Згідно з частиною першою статті 119 ГПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій.

Зі змісту наведеної правової норми вбачається, що законодавець не передбачив обов`язок суду автоматично поновлювати пропущений строк за наявності відповідного клопотання заявника, оскільки в кожному випадку суд має чітко визначити, з якої саме поважної причини такий строк було пропущено та чи підлягає він поновленню.

Отже для поновлення процесуального строку суд має встановити наявність об`єктивно непереборних обставин, які перешкоджали вчасному зверненню зі скаргою на судове рішення, у зв`язку з чим скаржник має довести суду їх наявність та непереборність, оскільки в іншому випадку нівелюється значення чіткого окреслення законодавчо закріплених процесуальних строків.

Таким чином підстави пропуску строку на касаційне оскарження, наведені у касаційній скарзі, Суд визнає неповажними.

Частиною третьою статті 292 ГПК України визначено, що касаційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 288 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або наведені підстави для поновлення строку на касаційне оскарження визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті касаційного провадження на підставі пункту 4 частини першої статті 293 цього Кодексу.

Разом з цим відповідно до абзацу першого частини другої статті 287 ГПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 1, 4 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно в таких випадках: 1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку; 2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні; 3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах; 4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 310 цього Кодексу.

Приписами частини третьої статті 311 ГПК України передбачено, що неправильним застосуванням норм матеріального права вважається: неправильне тлумачення закону, або застосування закону, який не підлягає застосуванню, або незастосування закону, який підлягав застосуванню.

Відповідно до пункту 5 частини другої статті 290 ГПК України у касаційній скарзі повинно бути зазначено підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 287 цього Кодексу підстави (підстав).

У разі подання касаційної скарги на підставі пункту 1 частини другої статті 287 цього Кодексу в касаційній скарзі зазначається постанова Верховного Суду, в якій викладено висновок про застосування норми права у подібних правовідносинах, що не був врахований в оскаржуваному судовому рішенні.

У разі подання касаційної скарги на підставі пункту 2 частини другої статті 287 цього Кодексу в касаційній скарзі зазначається обґрунтування необхідності відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду.

У випадку, якщо підставою для відкриття касаційного провадження скаржник вважає пункт 3 частини другої статті 287 ГПК України, він повинен зазначити норму права, практику застосування якої необхідно сформувати, правовідносини, до яких ця норма повинна застосовуватись і який висновок зробили суди попередніх інстанцій з цього питання та обґрунтувати, в чому полягає його неправильність.

Оскаржуючи у касаційному порядку судові рішення на підставі пункту 4 частини другої статті 287 ГПК України слід зазначити, яке саме процесуальне порушення з передбачених частинами першою, третьою статті 310 цього Кодексу призвело до прийняття незаконного судового рішення. При цьому, необхідно враховувати, що за змістом пункту 1 частини третьої статті 310 ГПК України відкриття касаційного провадження через недослідження зібраних у справі доказів можливе лише за умови наявності у касаційній скарзі інших обґрунтованих підстав касаційного оскарження, передбачених пунктами 1, 2, 3 частини другої статті 287 цього Кодексу.

Частиною першою статті 300 ГПК України передбачено, що, переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права.

Отже правильність оформлення касаційної скарги, зокрема, її вимоги, зміст та підстави касаційного оскарження, покладається саме на заявника касаційної скарги.

Однак усупереч вимогам пункту 5 частини другої статті 290 ГПК України у касаційній скарзі скаржник взагалі не зазначає жодної підстави касаційного оскарження оскаржуваних судових рішень, передбачених абзацом 1 частини другої статті 287 ГПК України підстав та не наводить належного обґрунтування таких підстав.

Крім цього відповідно до пункту 2 частини четвертої статті 290 ГПК України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом України "Про судовий збір" (далі - ЗУ "Про судовий збір").

Підпунктом 1 пункту 2 частини другої статті 4 ЗУ "Про судовий збір" ставку судового збору за подання позовної заяви майнового характеру було встановлено: 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (станом на 01 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду).

Згідно з підпунктом 5 пункту 2 частини другої статті 4 ЗУ "Про судовий збір" ставку судового збору за подання касаційної скарги на рішення господарського суду встановлено в розмірі 200% ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

У касаційній скарзі АТ "Українські енергетичні машини" просить рішення господарського суду Харківської області від 07.09.2022, яке залишено без змін постановою Східного апеляційного господарського суду від 22.03.2023 у справі № 922/977/22 скасувати в частині стягнення з АТ "Українські енергетичні машини" на користь ПАТ "ЕК "Барвінок" 3% річних у сумі 263 885,31 грн, втрат від інфляції у сумі 2 293 609,32 грн; ухвалити в цій частині нове рішення про відмову у задоволенні позовних вимог.

З урахуванням наведеного, оскаржуваною сумою є 2 557 494,63 грн, беручи до уваги майновий характер спору, при зверненні з касаційною скаргою мав бути сплачений судовий збір у сумі 76 724,84 грн (2 557 494,63 грн х 1.5% х 200%).

До касаційної скарги АТ "Українські енергетичні машини" не додано доказів сплати судового збору у встановлених законодавством порядку та розмірі, що підтверджується переліком додатків до касаційної скарги.

Натомість у касаційній скарзі АТ "Українські енергетичні машини" викладено клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання касаційної скарги, у якому просить на підставі статті 8 ЗУ "Про судовий збір" відстрочити сплату судового збору за подання касаційної скарги, посилаючись на фінансовий стан та відсутність обігових коштів.

Розглянувши клопотання АТ "Українські енергетичні машини" про відстрочення сплати судового збору, Суд не убачає підстав для його задоволення, з огляду на таке.

Питання відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати врегульоване статтею 8 ЗУ "Про судовий збір", норма якої є спеціальною.

Відповідно до статті 8 ЗУ "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю; суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Із системного аналізу змісту норм цієї статті убачається, що положення пунктів 1 та 2 частини першої статті 8 ЗУ "Про судовий збір" не поширюються на юридичних осіб, незалежно від наявності майнового критерію (майнового стану учасника справи - юридичної особи), а положення пункту 3 частини першої статті 8 Закону України "Про судовий збір" можуть бути застосовані до юридичної особи за наявності майнового критерію, але тільки у справах, визначених цим пунктом, тобто предметом позову у яких є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю (постанова Великої Палати Верховного Суду від 14.01.2021 у справі № 0940/2276/18).

Предметом розгляду цієї справи не є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Особа, яка має намір подати касаційну скаргу, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії для виконання процесуального обов`язку дотримання вимог процесуального закону стосовно форми і змісту касаційної скарги, в тому числі щодо оплати судового збору.

Так, положення вказаної норми містять виключний перелік умов, за наявності яких суд може відстрочити або розстрочити сплату судового збору, зменшити його розмір або звільнити від сплати судового збору. Втім, у клопотанні не наведено умови передбачені статтею 8 ЗУ "Про судовий збір".

Отже, клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання касаційної скарги до закінчення її перегляду в касаційному порядку задоволенню не підлягає.

Водночас згідно зі статтею 291 ГПК України особа, яка подає касаційну скаргу, надсилає іншим учасникам справи копію цієї скарги і доданих до неї документів, які у них відсутні, листом з описом вкладення.

АТ "Українські енергетичні машини" не дотримано вимог статті 291 ГПК України щодо надання належних доказів надсилання копії касаційної скарги з доданими до неї документами позивачу - ПАТ "ЕК "Барвінок".

Неповідомлення сторони у справі про звернення з касаційною скаргою порушує процесуальні права цієї сторони, принципи рівності та змагальності сторін, закріплені частиною третьою статті 2 ГПК України.

Згідно з частиною другою статті 292 ГПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Відповідно до частини другої статті 174 ГПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

З урахуванням зазначеного, для усунення недоліків касаційної скарги скаржнику необхідно: зазначити підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 287 цього Кодексу підстави (підстав); надати суду: клопотання (заяву) про поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень зі справи № 922/977/22 з наведенням інших підстав для поновлення строку та доданням відповідних доказів; докази надсилання копії касаційної скарги з доданими до неї документами позивачу та документ, що підтверджує сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, а саме у сумі 76 724,84 грн на відповідні реквізити рахунку для зарахування до державного бюджету судового збору за розгляд справ Верховним Судом:

- отримувач коштів: ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102;

- код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783;

- банк отримувача: Казначейство України (ЕАП);

- рахунок отримувача: UA0026007;

- код класифікації доходів бюджету: 22030102; "Судовий збір (Верховний Суд, 055)".

Враховуючи викладене, касаційна скарга подана без додержання відповідних вимог процесуального законодавства, а тому підлягає залишенню без руху на підставі частин другої та третьої статті 292 ГПК України.

Суд також вважає за необхідне звернути увагу АТ "Українські енергетичні машини" на те, що неусунення названих недоліків протягом установленого строку матиме наслідком повернення касаційної скарги або відмови у відкриті касаційного провадження.

У свою чергу клопотання про зупинення виконання рішення розглядатиметься після усунення недоліків.

Керуючись статтями 174, 234, 287, 288, 290, 292 Господарського процесуального кодексу України, статтею 8 Закону України "Про судовий збір", Касаційний господарський суд

У Х В А Л И В:

1. Відмовити акціонерному товариству "Українські енергетичні машини" у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання касаційної скарги.

2. Касаційну скаргу акціонерного товариства "Українські енергетичні машини" на рішення господарського суду Харківської області від 07.09.2022 та постанову Східного апеляційного господарського суду від 22.03.2023 у справі № 922/977/21 залишити без руху.

3. Надати акціонерному товариству "Українські енергетичні машини" строк для усунення недоліків касаційної скарги тривалістю не більше 10 днів з дня вручення цієї ухвали.

4. Верховним Судом в умовах режиму воєнного стану, зважаючи на утруднення реалізації учасниками справи прав, наданих їм Господарським процесуальним кодексом України, рекомендовано подавати заяви, клопотання тощо через особистий кабінет в системі "Електронний суд" або на електронну адресу Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду () з використанням цифрового підпису.

5. Роз`яснити акціонерному товариству "Українські енергетичні машини", що у разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційну скаргу буде повернуто або відмовлено у відкритті касаційного провадження.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Суддя І. Колос

Суддя І. Бенедисюк

Суддя В. Селіваненко