ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ПОЛТАВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24.04.2023 Справа № 917/1284/22

за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "Оператор газотранспортної системи України", пр. Любомира Гузара, 44, м. Київ, 03065

до відповідача Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Полтавагаз", вул. В. Козака, 2А, м. Полтава, 36000

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача - Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (вул. Смоленська, 19, м. Київ, 03057, ідентифікаційний код 39369133)

про стягнення 161 225 605,49 грн заборгованості,

та за зустрічною позовною заявою Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Полтавагаз", вул. В. Козака, 2А, м. Полтава, 36000

до відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю "Оператор газотранспортної системи України", пр. Любомира Гузара, 44, м. Київ, 03065

про зобов`язання привести у відповідність маржинальну ціну придбання та маржинальну ціну продажу,

Суддя Тимощенко О.М.

Секретар судового засідання Отюгова О.І.

Представники сторін:

від позивача (за первісним позовом): Кулик О.І.

від відповідача (за первісним позовом) та третьої особи не з`явились

Обставини справи: 13.10.2022 року до Господарського суду Полтавської області надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю "Оператор газотранспортної системи України" до відповідача Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Полтавагаз" про стягнення 161 225 605,49 грн заборгованості, яка складається з 121 445 204,85 грн основної заборгованості, 13 001 189,63 грн пені, 2 991 750,68 грн 3% річних та 23 787 460,33 грн інфляційних втрат (вх. №1390/22).

Позовні вимоги обґрунтовані невиконанням відповідачем зобов`язань з оплати добових небалансів природного газу, які, на думку позивача, мають сплачуватись на підставі договору № транспортування природного газу від 11.02.2020 року за виставленими позивачем рахунками.

Ухвалою від 17.10.2022 року суд прийняв позовну заяву до розгляду, відкрив провадження у справі № 917/1284/22 в порядку загального позовного провадження, призначив підготовче засідання у справі на 15.11.2022 року на 10:00 год., залучив до участі у справі Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача, а також задовольнив клопотання позивача про зобов`язання відповідача надати відповіді на запитання, подані позивачами у порядку опитування учасників справи в порядку ст. 90 ГПК України. Зобов`язано відповідача надати відповіді на наступні запитання:

1) чи має АТ "Полтавагаз" доступ до інформаційної платформи?

2) яку саме інформацію АТ "Полтавагаз" подавало до інформаційної платформи у вересні, жовтні та грудні 2021 року?

3) чи надходили в інформаційній платформі акти врегулювання щодобових небалансів та рахунки на їх оплату від позивача за послуги у вересні, жовтні та грудні 2021 року?

4) на який обсяг природного газу у вересні, жовтні та грудні 2021 року АТ "Полтавагаз" мало постачальника природного газу?

5) який фактичний обсяг природного газу в метрах кубічних, відібраний АТ "Полтавагаз" з газотранспортної системи через точки виходу у вересні, жовтні, грудні 2021 року?

6) чи було укладено АТ "Полтавагаз" на виконання глави 6 розділу ІІІ постанови НКРЕКП від 30.09.2015 року №2494 " Про затвердження Кодексу газорозподільних систем" договір (договори) на закупівлю або постачання природного газу для покриття об`ємів (обсягів) фактичних витрат та виробничо - технологічних витрат природного газу в ГРМ для забезпечення фізичного балансування ГРМ та власної господарської діяльності у вересні, жовтні, грудні 2021 року?

7) який обсяг природного газу було подано на точки входу газотранспортної системи ТОВ "Оператор ГТС України" (за відповідними договорами, які було зазначено в запитанні 6), які укладались АТ "Полтавагаз"?

8) який обсяг заборгованості перед ТОВ "Оператор ГТС України" за врегулювання щодобових негативних небалансів у вересні, жовтні, грудні 2021 року відображено в обліку АТ "Полтавагаз" на момент надання відповіді на це питання?

03.11.2022 року на адресу суду від третьої особи надійшли письмові пояснення щодо позову, де було зазначено, що при визначенні вартості добових негативних небалансів та здійснення розрахунків за них сторони мали керуватися вимогами Кодексу ГТС та умовами договору транспортування природного газу від 11.02.2020 року № . Третя особа також прохала розглядати справу без участі її представника з урахуванням інформації, наданої в цих поясненнях (вх. № 8233).

07.11.2022 року на адресу суду від позивача за первісним позовом надійшло клопотання про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду (вх. № 8339/22).

Ухвалою суду від 08.11.2022 року було відмовлено у задоволенні заяви представника Товариства з обмеженою відповідальністю "Оператор газотранспортної системи України" Кулика О. І. про участь у судовому засіданні 15.11.2022 року на 10:00 год. в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду по справі №917/1284/22.

09.11.2022 року на адресу суду від відповідача за первісним позовом надійшов відзив на позовну заяву (вх. № 8480), зі змісту якого вбачається, що він заперечує проти задоволення позову з огляду на наступне:

- відповідач зазначає, що позивач посилається на те, що вчинення дій з врегулювання добового небалансу є складовими послуги транспортування природного газу та здійснюється виключно на підставі договору транспортування природного газу. Однак складова послуги транспортування природного газу (вчинення дій з врегулювання добового небалансу) не може бути самостійним об`єктом цивільних прав (може бути надана замовнику лише у сукупності з послугою транспортування природного газу, як невід`ємна частина такої послуги). Надані позивачем зведені акти приймння-передачі природного газу за вересень, жовтень, грудень 2021 року (на підтвердження відбору відповідачем з газотранспортної системи природного газу) є технічними документами та не доводять факт надання послуги транспортування природного газу у спірний період. Отже, позивачем не доведено факт надання послуги транспортування природного газу у спірний період у відповідності до п. 11.1 договору;

- в матеріалах справи відсутні первинні документи та інші докази, які б підтвердили відхилення у функціонуванні ГТС позивача у спірний період від її звичайного рівня, відсутня інформація щодо власної оцінки попиту на природний газ за газову добу або протягом газової доби щодо якої здійснювались балансуючі дії у спірний період, тобто відсутні докази на підтвердження, які саме дії були вчинені позивачем з врегулювання небалансу, як того вимагають положення розділу ХІІІ та розділу ХІV Кодексу ГТС. Відповідач стверджує, що він не замовляв жодних обсягів транспортування газу на вересень, жовтень та грудень 2021 року у позивача, а тому відсутні підставі для вчинення дій з врегулювання добового небалансу, що в свою чергу зумовлює відсутність зобов`язань з оплати зазначених послуг (ст. 901 ЦК України) ;

- відповідач вважає, що послуга щодобового балансування не може надаватися в кубічних метрах, як це зазначено в односторонньому акті врегулювання щодобових небалансів у спірний період;

- відповідач зазначає про те, що позивачем порушено процедуру щодобового балансування, передбачену Кодексом ГТС;

- позивач на підтвердження виконання договору від 19.01.2021 року надав суду двосторонні акти надання послуг балансування за вересень, жовтень та грудень 2021 року (підписані сторонами зазначеного договору), однак відповідно до стовпчиків 8 актів 09-2021- від 30.09.2021 року, 10-2021-5 від 31.10.2021 року та 12-2021- від 31.12.2021 року у жодну газову добу вересня, жовтня та грудня 2021 року позивач не вчиняв балансуючих дій на подачу газу в газотранспортну систему. Маржинальні ціни придбання зазначені в даних актах сформовані позивачем із грубим порушенням до умов договору, суперечать положенням Кодексу ГТС та ЗУ "Про ринок природного газу". При цьому, згідно відомостей стовпчиків 3 в газових добах 03.09.2021 року, 10.09.2021 року, 14-15.09.2021 року, 13.10.2021 року, 22-23.10.2021 року, 26-30.10.2021 року, 24.12.2021 року, 28.12.2021 року та 30.12.2021 року виконавець (ТОВ "Газопостачальна компанія "Нафтогаз Трейдінг") здійснював саме відбір природного газу, тобто позивач вчиняв продаж природного газу (внаслідок отримання послуг балансування). У вказані газові доби маржинальна ціна придбання мала формуватися відповідно до п. 11 глави 6 розділу XIV Кодексу ГТС. Однак, позивач розраховував маржинальні ціни придбання за ці газові доби за формулою, наведеною у п. 42 договору про надання послуг балансування (без фактичного вчинення балансуючих дій);

- відповідно до п. п. 4 п. 2 гл. 7 розд. ІІІ Кодексу ГТС приймання-передача природного газу між оператором газотранспортної системи та оператором газорозподільної системи відбувається в точках комерційного обліку газу на газорозподільних станціях і оформлюється актами приймання - передачі. Дані зведені акти приймання - передачі природного газу за вересень, жовтень, грудень2021 року складалися між сторонами в розрізі місяця (не містять жодних даних про щодобові обсяги) на виконання Технічної угоди про умови приймання-передачі природного газу та вимог п. 5 глави 1 розділу ХІІ Кодексу ГРМ. Дані акти не передбачають обліку балансування у визначені періоди в розрізі кожної доби, а також фізичне транспортування за номінаціями (заявками) замовника послуг транспортування щодобово;

- за змістом інформації, розміщеної ТОВ "Оператор газотранспортної системи України" на власному сайті очевидним є те, що доходи, які пов`язані з платою за щодобовий негативний небаланс значно перевищують витрати позивача (які не зазначені, або взагалі відсутні), а це суперечить ст. гл. 8 розділу ХІV Кодексу ГТС;

- вся звітна інформація базується на односторонньо визначених даних Оператора ГТС та не передбачає врахування розбіжностей та заперечень АТ "Полтавагаз" щодо вартості природного газу та відсутності вчинення балансуючих дій у спірному періоді тощо. Дані звіти не є належними та допустимими доказами, а односторонні акти не відповідають критерію достовірності доказу;

- позивач безпідставно відніс в небаланс відповідача нібито несанкціонований відбір природного газу споживачами з газотранспортної системи у вересні, жовтні та грудні 2021 року, оскільки позивач не надсилав повідомлень про припинення подачі природного газу будь-яким споживачам у спірний період, не здійснював жодних дій з регулювання обсягу надходження газу в/з газотранспортної системи на точках входу-виходу та не вчиняв заходів з припинення та/або обмеження транспортування природного газу, та не повідомляв постачальника "Останньої надії".

У відзиві відповідач за первісним позовом також зазначив відносно поставлених позивачем запитань те, що вони по суті не є запитаннями, позивачу відомі відповіді на них і позивач намагається спонукати Акціонерне товариство "Оператор газорозподільної системи "Полтавагаз" підтвердити його доводи та твердження. Відносно першого запитання - Товариство з обмеженою відповідальністю "Оператор газотранспортної системи України" саме вказує у позові, що Акціонерне товариство "Оператор газорозподільної системи "Полтавагаз" є користувачем інформаційної платформи. Друге запитання, по суті, не є запитанням, а є вимогою надати документи та інформацію. Щодо третього запитання - це є вимогою підтвердити отримання односторонніх актів через інформаційну платформу (тоді як позивач є адміністратором даної платформи з абсолютними правами). Запитання з четвертого по восьме фактично не є запитаннями, а вимогами надати документи. Також відповідач за первісним позовом вказує, що позивачу відомо, що оператори ГРМ не є споживачами природного газу, у відтак у них немає постачальників природного газу.

Також, заявлено клопотання відповідача за первісним позовом про зобов`язання позивача надати відповіді на питання в порядку ст. 90 ГПК України.

09.11.2022 року до Господарського суду Полтавської області надійшла зустрічна позовна заява (вх. № 1543/22) Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Полтавагаз" до відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю "Оператор газотранспортної системи України" про зобов`язання привести маржинальну ціну придбання та маржинальну ціну продажу, в кожну газову добу вересня 2021 року, жовтня 2021 року та грудня 2021 року, в яких фактично вчинялися балансуючі дії, у відповідність до вартості природного газу, проданого оператором газотранспортної системи внаслідок отримання послуг балансування.

Ухвалою суду від 10.11.2022 року прийнято зустрічну позовну заяву Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Полтавагаз" до відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю "Оператор газотранспортної системи України" до розгляду. Об`єднано зустрічну позовну заяву із первісним позовом в одне провадження для розгляду у підготовчому засідання на 15.11.2022 року о 10:00 год. Встановлено у відповідності до ст. 165 Господарського процесуального кодексу України, відповідачу за зустрічним позовом строк - протягом 15-ти днів з дня вручення даної ухвали - для подання суду відзиву на зустрічну позовну заяву у порядку, передбаченому ст.178 Господарського процесуального кодексу України, після отримання від позивача за зустрічним позовом відповіді на відзив - подати протягом 5 днів до суду заперечення (за наявності). Встановлено позивачу за зустрічним позовом після отримання відзиву на зустрічний позов строк 5 днів для подання відповіді на відзив, оформлену згідно з вимогами ст. 166 ГПК України. Клопотання відповідача за первісним позовом про зобов`язання позивача надати відповіді на запитання, подані у порядку опитування учасників справи в порядку ст. 90 ГПК України, задоволено. Зобов`язано позивача за первісним позовом надати відповіді на наступні запитання:

1) Якими документами (паперові/електронні) підтверджується подання АТ "Полтавагаз" номінацій на точки входу та точки виходу до/з газотранспортної системи ТОВ "Оператор ГТС України" протягом кожної доби вересня, жовтня та грудня 2021 року ?

2) Чи підтверджується документально отримання природного газу, що належить замовнику послуг транспортування (далі - ЗПТ) АТ "Полтавагаз", в точці входу та документальне підтвердження передачі природного газу, що належить ЗПТ, в точці виходу протягом кожної доби вересня, жовтня та грудня 2021 року?

3) Чи вживались оператором газотранспортної системи ТОВ "Оператор ГТС України" щодо ЗПТ АТ "Полтавагаз" заходи з припинення, обмеження та відновлення транспортування природного газу, передбачені розділом X Кодексу ГТС протягом вересня, жовтня та грудня 2021 року? Якщо вживались, вказати які саме з наданням відповідних копій підтверджуючих документів.

4) Надати інформацію, якою підтверджується кількість наявного на праві власності у ТОВ "Оператор газотранспортної системи України" станом на кожну газову добу вересня, жовтня та грудня 2021 року природного газу, що використовувався протягом кожної газової доби газових місяців вересня, жовтня та грудня 2021 року для забезпечення обов`язку здійснення врегулювання щодобових небалансів.

5) Чим підтверджується розмір витрат понесених ТОВ "Оператор газотранспортної системи України", пов`язаних із здійсненням балансування системи, а саме придбанням природного газу, внаслідок отримання послуг балансування в кожну газову добу вересня, жовтня та грудня 2021 року саме для врегулювання небалансів АТ "Полтавагаз". Чи є відповідне документальне підтвердження?

6) Якими документами підтверджується кількість купленого ТОВ "Оператор газотранспортної системи України" природного газу у замовників послуг транспортування на виконання п. 9.2 договорів транспортування природного газу в обсягах їхніх позитивних добових небалансів кожної газової доби вересня, жовтня та грудня 2021 року?

7) Якими документами підтверджується кількість проданого ТОВ "Оператор газотранспортної системи України" замовникам послуг транспортування природного газу на виконання п. 9.2 договорів транспортування природного газу в обсягах їхніх негативних добових небалансів кожної газової доби вересня, жовтня та грудня 2021 року?

8) Надати відповідь, в які терміни (строки) ТОВ "Оператор газотранспортної системи України" оприлюднювались на власному вебсайті остаточні ціни газової доби (D) за кожну газову добу вересня, жовтня та грудня 2021 року, які визначалися відповідно до пунктів 8-11 глави 6 розділу XIV Кодексу ГТС. Надати копії підтверджуючих цю інформацію документів.

9) Надати відповідь, в які терміни (строки) ТОВ "Оператор газотранспортної системи України" доводились замовнику послуг транспортування АТ "Полтавагаз" через інформаційну платформу оператора газотранспортної системи остаточні ціни газової доби (D) за кожну газову добу вересня, жовтня та грудня 2021 року, які визначалися відповідно до пунктів 8-11 глави 6 розділу XIV Кодексу ГТС. Надати копії підтверджуючих цю інформацію документів.

15.11.2022 року на електронну адресу суду від представника позивача за первісним позовом надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, оскільки у позивача склалась ситуація за якої він не може забезпечити участь свого представника в судовому засіданні як безпосередньо, так і в режимі відеоконференції (на 15.11.2022 року судами призначено 14 справ у різних судах та відповідно у різних містах України) (вх. № 8705 з ЕЦП).

Представник відповідача за первісним позовом також в судове засідання не з`явився, подавши клопотання про перенесення судового засідання (вхід.№8717 від 15.11.2022р.), оскільки необхідний час для підготовки відповіді на відзив на зустрічну позовну заяву.

Третя особа не направила свого повноважного представника в судове засідання 15.11.2022 року, хоча була належним чином повідомлена про час, день та місце судового засідання, що підтверджується поштовим рекомендованим повідомленням (т. 2 а. с. 6).

Ухвалою суду від 15.11.2022 року відкладено підготовче засідання на 13.12.2022 року на 09:30 год. у зв`язку із задоволенням клопотань представників сторін про відкладення даного засідання. Задоволено клопотання представника Товариства з обмеженою відповідальністю "Оператор газотранспортної системи України" Кулика О. І. про участь у судовому засіданні господарського суду Полтавської області по справі № 917/1284/22 у режимі відеоконференції поза межами суду з використанням власних технічних засобів.

16.11.2022 року на електронну адресу суду від позивача за первісним позовом надійшла відповідь на відзив на первісну позовну заяву (вх. № 8763) (з ЕЦП), відповідно до якої ТОВ "Оператор газотранспортної системи України" не погоджується із відзивом на позовну заяву, вважає аргументи та висновки, викладені в ньому, безпідставними та такими, що не ґрунтуються на нормах чинного законодавства. Він посилається на те, що:

- оператор ГТС несе витрати для врегулювання добового небалансу також в наслідок позитивних небалансів у замовників послуг транспортування і вказані витрати оператор ГТС може здійснювати за рахунок коштів, отриманих від замовників послуг транспортування, у яких наявний негативний небаланс у відповідному звітному періоді;

- обсяги природного газу для забезпечення збалансованості газотранспортної системи закуповуються оператором ГТС не по одному портфоліо, а враховуючи всі обсяги природного газу у розрізі кожного замовника послуг транспортування;

- оператором ГТС правомірно та правильно визначалась вартість щодобових негативних небалансів АТ "Полтавагаз" у відповідності до глави 6 розділу ХІV Кодексу ГТС;

- врегулювання оператором газотранспортної системи небалансів не є видом господарської діяльності, а є передбаченим законодавством наслідком для замовників послуг транспортування, які не збалансували свої портфоліо відборів та подач протягом газової доби. Що спростовує доводи відповідача про отримання позивачем надприбутків;

- оператор здійснює врегулювання добового небалансу на постійній основі задля попередження загроз цілісності системи, а не як помилково вважає відповідач, що врегулювання небалансу здійснюється в разі вже існування такої загрози функціонування системи. Ні кодекс ГТС, ні договір не пов`язують виникнення у відповідача як замовника обов`язку з оплати послуг з врегулювання оператором ГТС добового небалансу саме з існуванням загрози цілісності газотранспортної системи. Підставою для оплати є виникнення у замовника негативного небалансу;

- додані до позовної заяви розрахунки не є односторонніми, вони є узагальненням в паперовій формі інформації, яка була надана саме відповідачем в інформаційній платформі, електронні докази яких додані до позовної заяви;

- предмет договору транспортування як надання послуг, може включати: надання доступу до потужності (розподілу потужності), послуги транспортування, послуги балансування;

- на законодавчому рівні закріплено обов`язок оператора врегулювати щодобові небаланси на підставі саме одностороннього акту, який відповідає всім вимогам первинного документу;

- оператор ГТС здійснює алокацію на підставі інформації щодо обсягів відібраного газу, яка була надана самим замовником послуг, тому це спростовує доводи відповідача про те, що форми 8в ніби базуються виключно на односторонньо визначених даних оператора ГТС. Відповідальність за вказану інформацію у формі 8в несуть виключно посадові особи оператора ГРМ керівник та головний бухгалтер.

Відносно запитань, на які було зобов`язано позивача за первісним позовом надати відповіді згідно ухвали суду від 10.11.2022 року, ТОВ "Оператор газотранспортної системи України" зазначило, що поставлені запитання такими не є, кожне з них є вимогою про надання документів, а запитувані документи не обґрунтовують та не підтверджують обставини по справі. А тому відповідач повідомляє про відмову від надання відповідей (документів) на поставлені запитання на підставі п. 2 ч. 5 ст. 90 ГПК України.

Враховуючи викладені підстави для відмови від відповіді позивач за первісним позовом у встановлений строк повідомив про це суд та заявника.

Також позивач за первісним позовом просив суд зобов`язати відповідача надати відповіді на запитання в порядку ст. 90 ГПК України, враховуючи, що АТ "Полтавагаз" необґрунтовано та безпідставно відмовилось давати на них відповіді.

Відносно даного клопотання суд зазначає, що враховуючи викладені у відзиві на позовну заяву (вх. № 8480 від 9.11.2022 року) підстави для відмови від відповіді відповідач за первісним позовом у встановлений строк повідомив про це суд та заявника.

21.11.2022 року на адресу суду від позивача за первісним позовом надійшло клопотання про участь в судовому засіданні 13.12.2022 року в режимі відеоконференції поза межами суду з використанням власних технічних засобів (вх. № 8928).

22.11.2022 року до суду засобом поштового зв`язку від позивача за первісним позовом надійшов оригінал відповіді на відзив на позовну заяву з додатками (вх. № 8982).

01.12.2022 року до суду від відповідача за зустрічним позовом надійшов відзив на зустрічну позовну заяву (вх. № 9383), де зазначено, що ТОВ "Оператор газотранспортної системи України" не згоден з аргументами, наведеними у зустрічній позовній заяві, позовні вимоги не визнає та вказує, що:

- оператором ГТС вчиняються балансуючі дії шляхом врівноваження попиту та пропозиції природного газу у газотранспортній системі у відповідному газовому періоді з метою підтримання звичайного рівня функціонування газотранспортної системи, враховуючи недотримання замовниками послуг транспортування своїх підтверджених номінацій/реномінацій;

- відповідно до Кодексу ГТС оператор ГТС здійснює балансування всієї газотранспортної системи, а не відносно окремих замовників послуг транспортування природного газу у відповідні газові періоди;

- саме замовник послуг транспортування природного газу відповідають за збалансованість своїх портфоліо балансування протягом періоду балансування;

- маржинальна ціна визначається не під кожного замовника послуг транспортування окремо, а з урахуванням балансування всієї газотранспортної системи;

- саме у відповідності до положень глави розділу XIV Кодексу ГТС оператором ГТС визначалась вартість щодобових небалансів АТ "Полтавагаз" на підставі даних підтверджених номінацій та остаточних алокацій, наданих вказаним замовником послуг;

- маржинальна ціна придбання природного газу визначалась з дотримання положень пунктів 8, 11 глави 6 розділу XIV Кодексу ГТС;

- в силу вимог закону, не оскаржена позивачем за зустрічним позовом у строки, встановлені умовами договору № від 11.02.2020 року, вартість щодобових небалансів у спірний період набула статусу узгодженої та обов`язкової до оплати (п. 9.3 договору);

- АТ "Полтавагаз" добровільно вчинено ряд дій, які свідчать про визнання вартості за негативні щодобові небаланси вересня, жовтня 2021 року;

- позивачем за первісним позовом в період з 01.10.2021 року по 02.09.2022 року на користь ТОВ "Оператор ГТС України" було здійснено ряд платежів (призначення платежу - "зг. рах. №09-2021- від 30.09.2021 року", "зг.рах. №10-2021- від 31.10.2021 року"), що свідчить про визнання АТ "Полтавагаз" вартості врегулювання негативних небалансів перед ТОВ "Оператор ГТС Україна" за договором № від 11.02.2021 року.

Відносно запитань АТ "Полтавагаз" до ТОВ "Оператор ГТС України" в порядку ст. 90 ГПК України відповідач за зустрічним позовом повторно зазначив, що надати відповіді, які б могли надати суду інформацію про обставини справи з боку позивача за первісним позовом не вбачається за можливе. Поставлені запитання не стосуються обставин, що мають значення для справи, оскільки вони жодним чином не можуть підтвердити та/або спростувати обставини, на які посилаються сторони у первісній та зустрічній позовних заявах. Тому ТОВ "Оператор ГТС України" повідомляє про відмову від надання відповідей на поставлені запитання на підставі п. 2 ч. 5 ст. 90 ГПК України.

У зв`язку з перебуванням судді Тимощенко О.М. у відпустці підготовче засідання 13.12.2022 року не відбулося.

Ухвалою суду від 04.01.2023 року призначено підготовче судове засідання по справі № 917/1284/22 на 19.01.2023 року на 10:00год. Ухвалено забезпечити проведення судового засідання у справі № 917/1284/22, призначеного на 19.01.2023 року на 10.00 год, зал № 6 (ВКЗ), для представника Товариства з обмеженою відповідальністю "Оператор газотранспортної системи України" Кулика О.І. в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням його власних технічних засобів.

В судовому засіданні 19.01.2023 року представник позивача за зустрічним позовом заявив клопотання про призначення комплексної судово - економічної та будівельно-технічної експертизи, проведення якої доручити Полтавському науково-дослідному експертно - криміналістичному центру МВС України (вх. №1270). В обґрунтування даного клопотання представник АТ "Полтавагаз" зазначив, що ключовою обставиною, яка має досліджуватися при розгляді зустрічної позовної заяви, є формування цін для небалансів замовників, зокрема, фактичне виконання договору про надання послуг балансування від 19.01.2021 року №, укладеного між відповідачем та ТОВ "ГК "Нафтогаз Трейдинг" протягом спірного періоду. З метою встановлення відповідності проведеного позивачем за первісним позовом нарахування вартості послуг балансування, а також для встановлення правомірності нарахування позивачем за первісним позовом вартості послуг такого балансування виникла необхідність у призначенні судової експертизи. Позивач за зустрічним позовом вказує, що договір транспортування природного газу № від 11.02.2020 року сторонами не виконувався, транспортування природного газу не відбувалося, жодних складових послуги транспортування природного газу АТ "Полтавагаз" у ТОВ "Оператор ГТС України" не замовляв. Природа вартості природного газу, яку намагається стягнути ТОВ "Оператор ГТС України" є невизначеною ні щодо власника природного газу, ні щодо його покупця. Представник АТ "Полтавагаз" вважає, що дані врегулювання щодобових небалансів за вересень, жовтень та грудень 2021 року оформлені відповідачем в односторонньому порядку актами, що сформовані з порушенням умов договору та Кодексу ГТС, зокрема, в частині застосованої ціни, при розрахунку плати за добовий небаланс; також витрати на продаж та на придбання відповідачем природного газу внаслідок отримання послуг балансування є різними. З розрахунків ТОВ "Оператор ГТС України" не вбачається, яким чином, яким методом та за якою формулою він визначав вартість послуг врегулювання добових небалансів і та чи був у нього ресурс природного газу для формування маржинальних цін саме для визначення вартості послуг врегулювання небалансів АТ "Полтавагаз". Тому, перевірка правильності розрахунків заборгованості, відображеної в актах надання врегулювання добових небалансів у вересні, жовтні та грудні 2021 року та рахунках на оплату, а також перевірка обґрунтованих та реальних витрат Оператора ГТС потребує призначення судово - економічної експертизи.

В судовому засіданні 19.01.2023 року представник позивача за первісним позовом зазначив, що дане клопотання в письмовому вигляді не отримував та хоче скористатися правом на надання до суду заперечення на вказане клопотання, а також просив провести наступне засідання в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням його власних технічних засобів.

Третя особа не направила свого повноважного представника в судове засідання 19.01.2023 року, хоча була належним чином повідомлена про час, день та місце судового засідання, що довідкою про доставку електронного листа (копію ухвали від 04.01.2023 року доставлено до електронного кабінету 05.01.2023 року (т. 3 а. с. 131).

Протокольною ухвалою суду від 19.01.2023 року в підготовчому судовому засіданні було оголошено перерву до 21.02.2023 року 11 год. 00 хв., зобов`язано відповідача за первісним позовом невідкладно направити клопотання про призначення судової експертизи позивачу та встановлено позивачу за первісним позовом строк 10 днів з дня отримання вказаного клопотання направити на адресу суду заперечення.

31.01.2023 року на електронну адресу суду від позивача за первісним позовом надійшли заперечення на клопотання АТ "Полтавагаз" про призначення комплексної судово - економічної та будівельно-технічної експертизи (вх. № 1212).

Відповідач в судове засідання 21.02.2023 року повноважного представника не направив, надавши заяву про відкладення розгляду справи (вх.. № 2282 від 21.02.2023 року).

Третя особа також в судове засідання 21.02.2023 року повноважного представника не направила, хоча була належним чином повідомлена про час, день та місце судового засідання, що підтверджується довідкою про доставку електронного листа, відповідно до якої копію ухвали Господарського суду Полтавської області від 19.01.2023 року було надіслано в його електронний кабінет 19.01.2023 року.

Протокольною ухвалою від 21.02.2023 року суд відмовив у задоволенні клопотання Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Полтавагаз" про призначення комплексної судово - економічної та будівельно-технічної експертизи (вх. №1270), відхилив клопотання представника відповідача за первісним позовом про відкладення судового засідання, закрив підготовче провадження та призначив справу до судового розгляду по суті на 30.03.2023 року на 09 год. 00 хв.

Третя особа в судове засідання 30.03.2023 року повноважного представника не направила, хоча була належним чином повідомлена про час, день та місце судового засідання, що підтверджується довідкою про доставку електронного листа, відповідно до якої копію ухвали Господарського суду Полтавської області від 21.02.2023 року було надіслано в його електронний кабінет 23.02.2023 року.

В судовому засіданні 30.03.2023 року розпочався розгляд справи по суті.

Під час розгляду справи по суті представник Товариства з обмеженою відповідальністю "Оператор газотранспортної системи України" підтримав вимоги первісної позовної заяви у повному обсязі та заперечив проти задоволення зустрічного позову; представник АТ "Оператор газорозподільної системи "Полтавагаз" заперечив первісний позов та наполягав на задоволенні зустрічного позову. Судом було досліджено всі докази, наявні в матеріалах справи.

В судовому засіданні 30.03.2023 року представник позивача за зустрічним позовом заявив клопотання про оголошення перерви в засіданні для надання часу для підготовки до судових дебатів.

Протокольною ухвалою суду від 30.03.2023 року в судовому засіданні було задоволено клопотання представника АТ "Оператор газорозподільної системи "Полтавагаз" та оголошено перерву до 24.04.2023 року 09:00 год.

Позивач за зустрічним позовом та третя особа в судове засідання 24.04.2023 року повноважних представників не направили, хоча була належним чином повідомлена про час, день та місце судового засідання, що підтверджується розпискою від 30.03.2023 року та довідкою про доставку електронного листа, відповідно до якої копію ухвали Господарського суду Полтавської області від 30.03.2023 року було надіслано в електронний кабінет третьої особи 30.03.2023 року.

В судовому засіданні 30.03.2023 року представник Товариства з обмеженою відповідальністю "Оператор газотранспортної системи України" підтримав вимоги первісної позовної заяви у повному обсязі та заперечив проти задоволення зустрічного позову.

За результатами розгляду справи по суті суд 30.03.2023 року оголосив вступну та резолютивну частини рішення, повідомив коли буде виготовлено повне рішення, роз`яснив порядок набрання рішенням законної сили та оскарження.

Розглянувши подані документи і матеріали, заслухавши пояснення представників учасників справи, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються первісний та зустрічний позови, оцінивши подані докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

11.02.2020 року між Товариством з обмеженою відповідальністю "Оператор газотранспортної системи України" (далі - позивач за первісним позовом, відповідач за зустрічним позовом, оператор) та товариства "Оператор газорозподільної системи "Полтавагаз" (далі - відповідач за первісним позовом, позивач за зустрічним позовом, замовник) укладено договір № транспортування природного газу (далі - договір), відповідно до якого оператор надає замовнику послугу транспортування природного газу (далі - послуга) на умовах, визначених у цьому договорі, а замовник сплачує оператору встановлені в цьому договорі вартість такої послуги та плат (за їх наявності), які виникають при його виконанні (т. 1 а. с. 25 - 37).

Сторонами у договорі також було узгоджено, що послуги за цим договором надаються на умовах, визначених Кодексом ГТС, з урахуванням особливостей, передбачених цим договором. Замовник погоджується з тим, що обов`язковою умовою надання послуг є доступ замовника до інформаційної платформи на підставі Правил надання доступу до інформаційної платформи, розміщених на вебсайті оператора. Підписанням цього договору замовник підтверджує, що він ознайомлений із правилами надання доступу до інформаційної платформи, розміщеними на вебсайті оператора, та надає згоду на їх застосування та дотримання. Замовник усвідомлює, що порушення ним зазначених Правил позбавляє його права пред`являти претензії до оператора з приводу якості послуги та покладає на нього зобов`язання із відшкодування оператору шкоду або збитків, завданих такими діями або бездіяльністю замовника (п. 2.2. договору).

Приймання-передача газу, документальне оформлення та подання звітності оператору здійснюються відповідно до вимог Кодексу (п. 2.4 договору).

Згідно із п. 2.5 договору замовник має виконувати вимоги, визначені в Кодексі, подавати газ в точках входу та/або приймати газ у точках виходу в обсягах, встановлених цим договором, протягом погоджених термінів, а також оплачувати послуги на умовах, зазначених у договорі.

Пунктом 2.8. договору передбачено, що взаємовідносини між замовником та оператором при забезпеченні (замовленні, наданні, супроводженні) послуг транспортування за цим договором здійснюються сторонами через інформаційну платформу оператора відповідно до вимог Кодексу. Замовник набуває права доступу до інформаційної платформи з моменту підписання цього договору, а його уповноважені особи - з моменту їх авторизації, що оформлюється наданим замовником повідомленням на с творення облікового запису уповноважених осіб користувача платформи за формою, визначеною кодексом. Після набуття права доступу до інформаційної платформи замовник зобов`язується дотримуватися порядку взаємодії з інформаційною платформою, визначеного Кодексом.

Відповідно до п. 4.1 до обов`язків замовника відносяться: своєчасна та в повному обсязі оплата вартості наданих йому послуг; вчасне збалансовування свого портфоліо балансування; здійснення своєчасної та повної оплати за перевищення розміру договірної потужності, додаткову плату за зміну умов (обмежень) використання потужності з обмеженнями, плату за добовий небаланс, плату за нейтральність балансування, додаткову плату у разі недотримання параметрів ФХП газу та плату за несанкціонований відбір природний газу з газотранспортної системи в порядку, визначеному Кодексом та цим договором; здійснення у термін до 5 робочих днів з дня виставлення рахунка оплату вартості добових небалансів, якщо загальна вартість щодобових негативних небалансів протягом звітного газового місяця перевищує загальну вартість щодобових позитивних небалансів замовника протягом звітного газового місяця.

У пунктах 7.1 - 7.3 договору сторонами погоджено, що вартість послуг балансування розраховується за фактичною вартістю, яка визначається відповідно до порядку, встановленого Кодексом. Оператор розміщує інформацію про чинні тарифи та базову ціну газу на своєму веб-сайті: www.tsouа.com. Тарифи, передбачені пунктом 7.1, є обов`язковими для сторін з дати набрання чинності постановою регулятора щодо їх встановлення. Визначена на їх основі вартість послуг застосовується сторонами при розрахунках за послуги згідно з умовами договору.

Згідно з п. 9.3 договору передбачено, що оператор до чотирнадцятого числа газового місяця, наступного за звітним, надсилає замовнику рахунок на оплату за добовий небаланс (розмір визначається як різниця між загальною вартістю щодобових негативних небалансів протягом звітного газового місяця та загальною вартістю щодобових позитивних небалансів протягом звітного газового місяця). Замовник має оплатити рахунок на оплату за добовий небаланс у термін до 5 робочих днів, крім вартості послуг, визначених абзацом другим цього пункту.

Розбіжності щодо вартості послуг балансування підлягають урегулюванню відповідно до умов цього договору або в суді. До прийняття рішення суду вартість послуг балансування, яку замовник зобов`язаний сплатити в строк, визначений пунктом 9.4 цього договору, визначається за даними оператора (п. 9.6).

Пунктом 11.1 договору передбачено, що послуги, які надаються за цим договором, за винятком послуг балансування, оформлюються оператором і замовником актами наданих послуг.

Послуги балансування оформлюються одностороннім актом за підписом оператора на весь обсяг негативного місячного небалансу, неврегульованого замовником відповідно до Кодексу та розділу IX цього договору (п. 11.4).

Оператор і замовник зобов`язуються здійснювати звірку розрахунків щокварталу до 25 числа місяця, наступного за кварталом. Звірка розрахунків оформлюється сторонами актом звірки (п. 11.5 договору).

Згідно з пунктами 13.1, 13.2, 13.5 договору у випадку невиконання або неналежного виконання своїх зобов`язань за цим договором сторони несуть відповідальність, передбачену чинним законодавством та цим договором. Сторона, що не виконує умови цього договору та (або) умови Кодексу, зобов`язана в повному обсязі відшкодувати збитки, завдані іншій стороні. У разі порушення замовником строків оплати, передбачених цим договором, замовник сплачує пеню в розмірі подвійної облікової ставки НБУ, що діяла в період, за який сплачується пеня, від суми простроченого платежу за кожен день прострочення платежу.

Відповідно до п. 17.1 договору передбачено, що цей договір набирає чинності з дня його укладення на строк до 31 січня 2020 року. Цей договір вважається продовженим на кожний наступний календарний рік, якщо не менше ніж за місяць до закінчення строку дії цього договору жодною із сторін не буде заявлено про припинення його дії або перегляд його умов.

22.06.2022 року між оператором та замовником укладено додаткову угоду №1 до договору транспортування природного газу від 11.02.2020 року (т. 1 а. с. 54), відповідно до п. 4 якої викладено пункт 7.1 розділу VII договору в такій редакції: "Вартість Послуг розраховується:

розподіл потужності - за тарифами, які встановлюються Регулятором;

транспортування - за тарифами, які встановлюються Регулятором;

послуги з врегулювання добового небалансу - за фактичною вартістю, яка визначається відповідно до порядку, встановленого Кодексом."

04.09.2020 року між оператором та замовником укладено додаткову угоду №2 до договору транспортування природного газу від 11.02.2020 року № (т. 1 а. с. 61). Відповідно до п. 3 додаткової угоди сторони вирішити викласти п. 2.8 розділу ІІ договору в такій редакції: "Взаємовідносини між замовником та оператором при забезпеченні (замовленні, наданні, супроводженні) послуг транспортування за цим договором здійснюються сторонами через інформаційну платформу оператора та аукціонні платформи (у частині розподілу потужності на міждержавних з`єднаннях) відповідно до вимог Кодексу. Замовник набуває права доступу до інформаційної платформи з моменту підписання цього договору, а його уповноважені особи - з моменту їх авторизації, що оформлюється наданим замовником повідомленням на створення облікового запису уповноважених осіб користувача платформи за формою, визначеною кодексом. Після набуття права доступу до інформаційної платформи та/або аукціонної платформи замовник зобов`язується дотримуватися порядку взаємодії з інформаційною платформою та/або аукціонною платформою, визначеного Кодексом."

30.12.2020 року між оператором та замовником укладено додаткову угоду №3 до договору транспортування природного газу від 11.02.2020 року № (т. 1 а. с. 66).

Як докази позивачем за первісним позовом подано копії: свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю серія РН №1541 на ім`я Пилипчук В. Є., свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю серія ВН №000825 на ім`я Кулик О. І., довіреності №455 від 23.10.2022 року, довіреності №453 від 03.10.2022 року, довіреності №912 від 28.12.2020 року, №675 від 01.07.2020 року, №7 від 12.01.2022 року, № 23 від 15.01.2021 року, № 1047 від 31.12.2020 року, № 1 від 10.01.2022 року, №912 від 28.12.2020 року, договору № від 11.02.2020 року транспортування природного газу з додатком 2, довіреності № 10/10289/1 від 05.12.2019 року, довіреності № 10/10288/1 від 05.12.2019 року, довіреності № 10/10319/1 від 05.12.2019 року, довіреності № 10/10310/1 від 05.12.2019 року, довіреності № 10/10318/1 від 05.12.2019 року, довіреності № 10/10320/1 від 05.12.2019 року, довіреності № 10/10306/1 від 05.12.2019 року, довіреності № 10/10313/1 від 05.12.2019 року, довіреності № 10/10286/1 від 05.12.2019 року, додаткової угоди № 1 від 22.06.2020 року, довіреності №51 від 07.12.2020 року, довіреності № 48 від 07.12.2020 року, додаткової угоди № 3 від 30.12.2020 року, довіреності № 112 від 18.05.2021 року, два повідомлення на створення (видалення або коригування) запису уповноважених осіб користувача інформаційної платформи, довіреності на ім`я Чупринюк А. Г., довіреності №48 від 07.12.2020 року, листа щодо надання зразків підписів №04/6084 від 18.05.2021 року, листа щодо надання зразків підписів № 14.1/6063 від 18.05.2021 року, довіреності №1048 від 31.12.2020 року, довіреності №1049 від 31.12.2020 року, довіреності №1050 від 31.12.2020 року, довіреності №1051 від 31.12.2020 року, довіреності №1052 від 31.12.2020 року, довіреності №1053 від 31.12.2020 року, довіреності №1054 від 31.12.2020 року, довіреності №1055 від 31.12.2020 року, довіреності №1056 від 31.12.2020 року, довіреності №1057 від 31.12.2020 року, довіреності №903 від 23.12.2020 року, довіреності №813 від 16.12.2020 року, довіреності №811 від 16.12.2020 року, акту врегулювання щодобових небалансів №09-2021- за вересень 2021 року, №10-2021- за жовтень 2021 року, №12-2021- за грудень 2021 року, рахунку №09-2021- від 30.09.2021 року, рахунку №10-2021- від 31.10.2021 року, рахунку №12-2021- від 31.12.2021 року, реєстру файлів відправлених з Інформаційної платформи (вересень, жовтень, грудень 2021 року), Розрахунку № 1 обсягів природного газу за вересень 2021 року, Розрахунку № 1 обсягів природного газу за жовтень 2021 року, Розрахунку № 1 обсягів природного газу за грудень 2021 року, Розрахунку № 3 обсягів добових небалансів АТ «Полтавагаз» за вересень 2021 року, Розрахунку № 3 обсягів добових небалансів АТ «Полтавагаз» за жовтень 2021 року, Розрахунку № 3 обсягів добових небалансів АТ «Полтавагаз» за грудень 2021 року, реєстру файлів завантажених до Інформаційної платформи АТ «Полтавагаз» за вересень 2021 року (форма 2), реєстру файлів завантажених до Інформаційної платформи АТ «Полтавагаз» за вересень 2021 року (форма 3), реєстру файлів завантажених до Інформаційної платформи АТ «Полтавагаз» за вересень 2021 року (форма 4), скріншоти з інформаційної платформи (відображення фізичних обсягів газу з 01.12.2021 року по 31.12.2021 року, баланс газу з 01.09.2021 року по 30.09.2021 року для Полтавагаз АТ, відображення небалансу: остаточний небаланс станом на 30.09.2021 року, комерційний баланс газу, відображення фізичних обсягів газу з 01.09.2021 року по 30.09.2021 року, баланс газу з 01.10.2021 року по 31.10.2021 року для Полтавагаз АТ, відображення небалансу: остаточний небаланс станом на 31.10.2021 року, комерційний баланс газу, відображення фізичних обсягів газу з 01.10.2021 року по 31.10.2021 року, баланс газу з 01.12.2021 року по 31.12.2021 року для Полтавагаз АТ, відображення небалансу: остаточний небаланс станом на 31.12.2021 року, реєстру файлів відправлених з Інформаційної платформи до АТ «Полтавагаз» за грудень 2021 року (форма 9), реєстр даних, які були завантажені безпосередньо до інформаційної платформи, без використання файлів ексель АТ «Полтавагаз» за грудень 2021 року (додаток № 8), реєстр файлів завантажених до інформаційної платформи за грудень 2021 року (форма 4), реєстр файлів завантажених до інформаційної платформи за грудень 2021 року (форма 3), реєстр файлів завантажених до інформаційної платформи за грудень 2021 року (форма 2), реєстр файлів відправлених з інформаційної платформи за жовтень 2021 року (форма 9), реєстр даних, які були завантажені безпосередньо до інформаційної платформи, без використання файлів ексель АТ «Полтавагаз» за жовтень 2021 року (додаток № 8), реєстр файлів завантажених до інформаційної платформи за жовтень 2021 року (форма 4), реєстр файлів завантажених до інформаційної платформи за жовтень 2021 року (форма 3), реєстр файлів завантажених до інформаційної платформи за жовтень 2021 року (форма 2), реєстр файлів відправлених з інформаційної платформи за вересень 2021 року (форма 9), реєстр даних, які були завантажені безпосередньо до інформаційної платформи, без використання файлів ексель АТ «Полтавагаз» за вересень 2021 року (додаток № 8), акту звірки розрахунків за періоди: з 01.01.2021 року по 31.03.2021 року; з 01.04.2021 року по 30.06.2021 року; з 01.07.2021 року по 30.09.2021 року; з 01.10.2021 року по 31.12.2021 року; з 01.01.2022 року по 30.06.2022 року, інформації щодо ціни продажу природного газу, придбання природного газу, маржинальної ціни продажу та маржинальної ціни придбання за період з 01.04.2021 року по 31.12.2021 року, акту № 12-2021- надання послуг балансування за грудень 2021 року, акту № 10-2021- надання послуг балансування за жовтень 2021 року, акту № 09-2021- надання послуг балансування за вересень 2021 року, договору № про надання послуг балансування від 19.01.2021 року з додатками 1, 2 та додатковими угодами № 1 від 12.02.2021 року, № 2 від 20.12.2021 року та № 3 від 29.12.2021 року, бухгалтерських довідок від 05.09.2022 року про добові небаланси АТ "Оператор газорозподільної системи "Полтавагаз" за вересень 2021 року у розмірі 341,75351 тис. куб. м., за жовтень 2021 рок у розмірі 3089,99041 тис. куб. м., за грудень 2021 року у розмірі 567,70092 тис. куб. м., зведених актів приймання - передачі природного газу за грудень 2021 року від 04.01.2022 року та від 05.01.2022 року, за жовтень 2021 року від 02.11.2021 року та від 05.11.2021 року, за вересень 2021 року від 04.10.2021 року та від 05.10.2021 року, довідки від АБ «Укргазбанк» вих. № 15932/23453/2022 від 04.10.2022 року з додатком (реєстром платежів на користь ТОВ «Оператор ГТС України» від АТ «Полтавагаз» за період з 01.10.2021 року по 02.09.2022 року, листа Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, звіту про використання потужності газорозподільної системи та стан розрахунків за вересень, жовтень, грудень 2021 року (форма 8В), лист Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг про надання роз`яснень. Також позивачем за первісним позовом надано електронні докази - форми 2, 3, 4, 8, 9 та реєстри файлів, а також скріншоти з інформаційної платформи, розміщені на двух цифрових дисках DVD-R (офрпмлені на папері та додані до позовної заяви), постанов ВС від 18.02.2022 року по справі № 918/450/20, від 29.06.2022 року по справі № 906/184/21, від 29.06.2022 року по справі № 906/252/21, від 31.05.2022 року по справі № 904/5697/20, від 02.06.2022 року по справі № 924/362/21, від 22.06.2022 року № 916/1157/21, від 19.07.2022 року по справі № 914/2718/20, від 21.07.2022 року по справі № 906/1261/20, від 28.07.2022 року по справі № 904/5698/20, окремої думки від 28.07.2022 року по справі №904/5698/20, лист Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг вих. №9/16/5-21 від 18.01.2021 року, інформації щодо загальних обсягів та вартості врегулювання щодобових небалансів за квітень, травень, вересень, жовтень, грудень 2021 року.

Як докази відповідачем за зустрічним позовом подано копії: статуту АТ «Оператор газорозподільної системи «Полтавагаз», виписки з ЄДРЮОФОПГФ відносно АТ «Оператор газорозподільної системи «Полтавагаз», договору № від 11.02.2020 року транспортування природного газу, акту № 09-2021- врегулювання щодобових небалансів за газовий місяць вересень 2021 року, акту № 10-2021- врегулювання щодобових небалансів за газовий місяць жовтень 2021 року, акту № 12-2021- врегулювання щодобових небалансів за газовий місяць грудень 2021 року, розрахунку маржинальних цін придбання та маржинальних цін продажу, в кожну газову добу вересня, жовтня, грудня 2021 року.

Предметом доказування у даній справі є встановлення обставин, які пов`язані з належним виконанням сторонами умов спірного договору, наявністю правових підстав для стягнення суми оплати за негативні щодобові небаланси та відповідністю розрахунку маржинальної ціни придбання при вчиненні балансуючих дій з положеннями договору транспортування природного газу № від 11.02.2020 року та Кодексу ГТС.

Правовідносини, які виникли між сторонами врегульовані Законом України "Про ринок природного газу", Кодексом газотранспортної системи (далі - Кодекс ГТС), який затверджений постановою НКРЕКП №2493 від 30.09.2015, та іншими нормативно-правовими актами.

Відповідно до пунктів 7, 45 частини 1 статті 1 Закону України "Про ринок природного газу" (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) газотранспортна система - технологічний комплекс, до якого входить окремий магістральний газопровід з усіма об`єктами і спорудами, пов`язаними з ним єдиним технологічним процесом, або кілька таких газопроводів, якими здійснюється транспортування природного газу від точки (точок) входу до точки (точок) виходу; транспортування природного газу - господарська діяльність, що підлягає ліцензуванню і пов`язана з переміщенням природного газу газотранспортною системою з метою його доставки до іншої газотранспортної системи, газорозподільної системи, газосховища, установки LNG або доставки безпосередньо споживачам, але що не включає переміщення внутрішньопромисловими трубопроводами (приєднаними мережами) та постачання природного газу.

ТОВ «Оператор ГТС України» є оператором ГТС, який відповідно до ч. 1 ст. 20 Закону України «Про ринок природного газу» на виключних засадах відповідає за надійну та безпечну експлуатацію, підтримання в належному стані та розвиток, включаючи нове будівництво та реконструкцію ГТС з метою задоволення очікуваного попиту суб`єктів ринку природного газу на послуги транспортування природного газу, враховуючи поступовий розвиток ринку природного газу. Отже, постанови НКРЕКП є обов`язковими до виконання для відповідача у зустрічному позові.

За приписами ч. 1, 2 ст. 32 Закону України "Про ринок природного газу" транспортування природного газу здійснюється на підставі та умовах договору транспортування природного газу в порядку, передбаченому кодексом газотранспортної системи та іншими нормативно-правовими актами. За договором транспортування природного газу оператор газотранспортної системи зобов`язується забезпечити замовнику послуги транспортування природного газу на період та умовах, визначених у договорі транспортування природного газу, а замовник зобов`язується сплатити оператору газотранспортної системи встановлену в договорі вартість послуг транспортування природного газу. Типовий договір транспортування природного газу затверджується Регулятором. Оператор газотранспортної системи має забезпечити додержання принципу недискримінації під час укладення договорів транспортування природного газу із замовниками.

Згідно з пунктом 2 глави 1 розділу IV Кодексу ГТС правовідносини між оператором газотранспортної системи та оператором установки LNG/оператором газосховища/ газовидобувним підприємством /оператором газорозподільної системи / прямим споживачем щодо одержання доступу до потужності, надання послуг із транспортування, у тому числі вчинення дій з врегулювання добових небалансів у газотранспортній системі, регулюються договором транспортування природного газу, укладеним відповідно до Типового договору транспортування природного газу, затвердженого постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 30 вересня 2015 року №2497.

Відповідно до пункту 1 глави 1 Розділу VIII Кодексу ГТС одержання доступу до потужності, надання послуг із транспортування, у тому числі послуг балансування системи, є складовими послуги транспортування природного газу та здійснюються виключно на підставі договору транспортування. Оператор газотранспортної системи не має права відмовити в укладенні договору транспортування за умови дотримання заявником вимог щодо його укладення, передбачених цим розділом.

Згідно з ч. 3, 4 ст. 179 ГК України укладення господарського договору є обов`язковим для сторін, якщо він заснований на державному замовленні, виконання якого є обов`язком для суб`єкта господарювання у випадках, передбачених законом, або існує пряма вказівка закону щодо обов`язковості укладення договору для певних категорій суб`єктів господарювання чи органів державної влади або органів місцевого самоврядування. При укладенні господарських договорів сторони можуть визначати зміст договору на основі, зокрема, типового договору, затвердженого Кабінетом Міністрів України, чи у випадках, передбачених законом, іншим органом державної влади, коли сторони не можуть відступати від змісту типового договору, але мають право конкретизувати його умови.

Отже, нормами чинного законодавства визначено, що транспортування природного газу може здійснюватися лише на підставі договору, укладеного з оператором газотранспортної системи.

За змістом п. 1, 2 глави 3 розділу IV Кодексу ГТС для забезпечення електронної взаємодії та документообігу між суб`єктами ринку природного газу, у тому числі для організації замовлення та супроводження послуг транспортування природного газу в умовах добового балансування газотранспортної системи, а також між суб`єктами ринку природного газу та операторами торгових платформ оператор газотранспортної системи зобов`язаний створити та підтримувати функціонування інформаційної платформи.

Пунктом 1 глави 1 розділу XIV Кодексу ГТС передбачено, що замовники послуг транспортування відповідають за збалансованість своїх портфоліо балансування протягом періоду балансування для мінімізації потреб оператора газотранспортної системи у вчиненні дій із врегулювання небалансів, передбачених цим Кодексом. Періодом балансування є газова доба (D).

Згідно пунктів 3, 4, 5 глави 1 розділу XIV Кодексу ГТС перевищення обсягів відібраного природного газу з газотранспортної системи над обсягами переданого природного газу є негативним небалансом, а перевищення обсягів переданого природного газу над обсягами відібраного природного газу - позитивним небалансом.

З наведеного вбачається, що умовою для виникнення у замовника послуг транспортування обов`язку з оплати оператору ГТС вартості добового небалансу є наявність у нього негативного небалансу (тобто якщо має місце перевищення обсягів відібраного замовником природного газу з газотранспортної системи над обсягами переданого природного газу).

Аналогічні висновки викладено у постанові Верховного Суду від 18.02.2022 у справі №918/450/20.

Інформація про небаланс замовника послуг транспортування надається оператором газотранспортної системи в метрах кубічних та інформативно в одиницях енергії (кВт·год). При цьому розрахунки здійснюються в метрах кубічних.

Інформаційна платформа має бути доступною всім суб`єктам ринку природного газу та операторам торгових платформ у межах їх прав, визначених цим Кодексом, для забезпечення ними дій, пов`язаних із укладанням угод за короткостроковими стандартизованими продуктами, замовленням, наданням та супроводженням послуг транспортування природного газу, у тому числі для подання номінацій/реномінацій, перевірки величин грошових внесків (фінансової гарантії), а також інших дій, передбачених цим Кодексом.

Суб`єкти ринку природного газу, які уклали (переуклали) з оператором газотранспортної системи договір транспортування, набувають права доступу до інформаційної платформи та статусу користувача платформи з моменту укладення (переукладення) договору. Оператор газотранспортної системи присвоює кожному такому суб`єкту ринку природного газу код користувача платформи та створює на інформаційній платформі інтерфейс такого користувача відповідно до його статусу суб`єкта ринку природного газу (постачальник, оператор газорозподільної системи, оптовий продавець/покупець, оператор газосховищ тощо), про що має повідомити останнього. При цьому додатком до договору визначаються уповноважені особи суб`єкта ринку природного газу (користувача платформи), які будуть мати право доступу до інформаційної платформи від імені користувача платформи (зазначаються їхні адреси електронної пошти та контактні дані), для їх електронної реєстрації, що оформлюється у вигляді повідомлення на створення облікового запису уповноважених осіб користувача платформи за формою, наведеною в додатку 1 до цього Кодексу, до якого додаються у письмовій формі довіреності користувача платформи на кожну уповноважену особу.

АТ "Оператор газорозподільної системи "Полтавагаз" на підставі укладеного договору транспортування та додаткових угод були надані Товариству з обмеженою відповідальністю "Оператор газотранспортної системи України" оформлені належним чином повідомлення на створення (видалення або коригування) облікового запису уповноважених осіб користувача інформаційної платформи з додатками від 18.12.2019 року за № 10/10732/6401, від 21.12.2020 року за № 14.1/12034/ та інші (т. 1 а. с. 43 - 53, 62 - 65, 69 - 75). У вказаних повідомленнях визначені особи, уповноважені відповідачем на доступ до інформаційної платформи від імені користувача платформи. Відповідач підтвердив, що вказані особи ознайомлені з вимогами Кодексу газотранспортної системи та інструкціями оператора газотранспортної системи щодо взаємодії з інформаційною платформою та зобов`язуються їх дотримуватися, у тому числі дотримуватися заходів безпеки щодо доступу до платформи та інтерфейсу користувача платформи сторонніми особами. Крім того, до вказаних повідомлень додані відповідні довіреності на право вчиняти всі необхідно юридично значущі дії на інформаційній платформі оператора ГТС. Вказаними доказами підтверджується наявність у відповідача доступу до інформаційної платформи і, відповідно, можливість обміну інформацією через неї з оператором газотранспортної системи.

Повідомленнями на створення (видалення або коригування) облікового запису уповноважених осіб користувача інформаційної платформи, замовник довів до відома оператора про своїх уповноважених осіб, що мають право доступу до інформаційної платформи від імені користувача платформи ( ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 ).

Відповідно до ч. 3 глави 3 розділу IV Кодексу газотранспортної системи обмін даними між уповноваженими особами користувачів інформаційної платформи та інформаційною платформою (оператором газотранспортної системи) відбувається через електронну пошту та інтерфейс користувача інформаційної платформи вебдодатка. У разі якщо електронна пошта недоступна, уповноважена особа користувача платформи повинна повідомити про це оператора газотранспортної системи. З метою контролю цілісності і достовірності інформації, яка передається в електронному вигляді, а також підтвердження її авторства під час обміну інформацією оператор газотранспортної системи забезпечує використання електронного цифрового підпису.

Усі операції, що здійснюються через інформаційну платформу, зберігаються з інформацією щодо відповідного користувача інформаційної платформи, часу здійснення операції, електронного-цифрового підпису (ЕЦП), накладеного на форми (файли), що завантажуються до інформаційної платформи.

Таким чином, суб`єкти ринку природного газу, уклавши з оператором газотранспортної системи договір транспортування природного газу та визначивши у Повідомленні на створення уповноваженого запису уповноважених осіб, які будуть мати право доступу до інформаційної платформи від імені такого суб`єкту ринку природного газу (користувача платформи), - вчинили правочин, який є підставою для виникнення відповідних цивільних прав та обов`язків у сфері транспортування природного газу за наслідком вчинення такими уповноваженими особами користувача платформи дій, спрямованих на замовлення, надання та супроводження послуг транспортування природного газу, в тому числі в умовах добового балансування газотранспортної системи, а також інших дій передбачених Кодексом ГТС.

Відповідно до ч. 1 ст. 1 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - Регулятор), є постійно діючим центральним органом виконавчої влади зі спеціальним статусом, який утворюється Кабінетом Міністрів України. Регулятор є колегіальним органом, що здійснює державне регулювання, моніторинг та контроль за діяльністю суб`єктів господарювання у сферах енергетики та комунальних послуг.

Згідно зі ст. 3 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» Регулятор здійснює державне регулювання з метою досягнення балансу інтересів споживачів, суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, і держави, забезпечення енергетичної безпеки, європейської інтеграції ринків електричної енергії та природного газу України. Регулятор здійснює державне регулювання шляхом: 1) нормативно-правового регулювання у випадках, коли відповідні повноваження надані Регулятору законом; 2) ліцензування діяльності у сферах енергетики та комунальних послуг; 3) формування цінової і тарифної політики у сферах енергетики та комунальних послуг та реалізації відповідної політики у випадках, коли такі повноваження надані Регулятору законом; 4) державного контролю та застосування заходів впливу; 5) використання інших засобів, передбачених законом.

Статтею 14 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» встановлено, що рішення Регулятора оформлюються постановами, крім рішень щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення контролю, які оформлюються розпорядженнями. Рішення Регулятора підписуються Головою. Рішення Регулятора є обов`язковими до виконання суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг.

Так, згідно з п. 5 глави 4 розділу IV Кодексу ГТС оператори газорозподільних систем відповідно до вимог цього Кодексу та за формами електронного документообігу оператора газотранспортної системи, погодженими з Регулятором на виконання постанови НКРЕКП від 28.09.2018 №1134, вносять (шляхом завантаження файлів з накладанням ЕЦП) інформацію:

Форма №1. Інформація про споживачів, підключених до газорозподільної системи.

Форма №2. Інформація про попередні та остаточні прогнози відборів/споживання природного газу споживачами, що не вимірюються щодобово, і відбори/споживання природного газу споживачами, що вимірюються щодобово (протягом доби).

Форма №3. Інформація про фактичний місячний відбір/споживання природного газу окремо по кожному споживачу, відбір/споживання якого не вимірюється щодобово, та/або щодо яких було змінено режим нарахування відбору/споживання природного газу.

Форма №4. Інформація про операторів газорозподільних систем (за їх наявності), яким природний газ передається з його газорозподільної системи, з визначенням місць підключення таких операторів та про об`єм/обсяг приймання-передачі природного газу з однієї газорозподільної зони в іншу.

Форма №5. Інформація про газовидобувні підприємства (за їх наявності), промислові газопроводи яких безпосередньо підключені до газорозподільної системи.

Форма №8. Інформація про об`єм/обсяг подач природного газу у віртуальній точці входу з газорозподільної системи в розрізі газовидобувних підприємств.

Форма №9. Повідомлення про споживачів у зон ліцензійної діяльності оператора ГРМ, які не включені до реєстру споживачів жодного постачальника/постачальник яких не подів номінацію на точку виходу до ГРМ або така номінація була відхилена оператором ГТС/ постачальник яких ініціював припинення їм газопостачання.

Аналогічний обов`язок передбачений п. 2 глави 3 розділу XII Кодексу ГТС, згідно з яким оператор газорозподільної системи, суміжне газовидобувне підприємство, газовидобувне підприємство, підключене безпосередньо до газорозподільної системи, оператор газосховищ, оператор установки LNG та прямий споживач надають оператору газотранспортної системи інформацію про подачі та відбори/споживання, що вимірюються протягом доби, не пізніше ніж за одну годину до закінчення строку надання такої інформації оператором газотранспортної системи замовникам послуг транспортування природного газу згідно з пунктом 1 цієї глави. При цьому інформація про добові обсяги подач та відборів/споживання, що вимірюються протягом доби, надається оператору газотранспортної системи не пізніше ніж о 08:00 UTC (10:00 за київським часом) годині для зимового періоду або о 07:00 UTC (10:00 за київським часом) годині для літнього періоду після закінчення газової доби (D). Така інформація повинна надаватись в електронному вигляді через інформаційну платформу за встановленою оператором газотранспортної системи формою, погодженою Регулятором.

Суд зазначає, що така інформація надається саме оператором газорозподільної системи, на виконання покладеного на нього обов`язку, як наслідок, у такому випадку він є відповідальним за своєчасність, достовірність, повноту, об`єктивність та обсяг таких Фактичних даних (п. 4 глави 1 розділу XII Кодексу ГТС).

Наявність в інформаційній платформі інформації, наданої операторами ГРМ є підтвердженням вчинення уповноваженими особами оператора газорозподільної системи, які мають право доступу до інформаційної платформи від імені такого суб`єкту ринку природного газу (користувача платформи), дій, що підтверджують господарські операції із щодобового відбору (споживання) природного газу з газотранспортної системи споживачами в зоні ліцензійної діяльності оператора та/або для власних виробничо- технологічних витрат такого оператора в зазначених обсягах.

Оператор ГТС на підставі даних, що завантажуються до інформаційної платформи користувачами (суб`єктами ринку), та даних з власних ВОГ про обсяги фактично відібрані в точках виходу з ГТС, здійснює комерційне балансування, що відповідно до Кодексу ГТС полягає у визначенні та врегулюванні небалансу, який виникає з різниці між обсягами природного газу, що надійшли через точки входу, і обсягів природного газу, відібраного через точку виходу, у розрізі замовників послуг транспортування, що здійснюється на основі алокації. оператор газорозподільної системи, будучи обізнаним про обсяги фактично відібрані ним на точці виходу з газотранспортної системи, та завантаживши до інформаційної платформи інформацію (форми №2, №3) про розподілені споживачам обсяги (по кодах типу "X" та за наявності в розрізі точок комерційного обліку - кодів типу "г") через уповноважених осіб - вчиняє правочин, яким по суті підтверджує розраховану різницю між обсягом природного газу, поданим через точку входу до його мережі (що підтверджується підписаними актами приймання-передачі природного газу на ГРС), та відібраним споживачами в його мережі (що підтверджується завантаженими з накладеним ЕЦП формами №2, №3), чим по суті і є небаланс оператора ГРМ.

Відповідно до п. 3 глави 6 розділу XII Кодексу ГТС якщо обсяг природного газу, переданий до газорозподільної системи (дані актів приймання-передачі природного газу) (з урахуванням обсягів подачі природного газу газовидобувним підприємством, приєднаним до мереж газорозподільної системи (за наявності), та перетоку природного газу в суміжну газорозподільну систему (за наявності) (дані форми 4, завантажені відповідачем до інформаційної платформи)), перевищує сумарний обсяг природного газу, що був відібраний споживачами згідно з інформацією про відбори з газорозподільної системи (дані форм 2, 3, завантажені відповідачем до інформаційної платформи), то вся різниця є відбором відповідного оператора газорозподільної системи.

Інформація про обсяги виробничо-технологічних витрат визначена позивачем за первісним позовом як оператором газотранспортної системи в порядку п. 3 глави 6 розділу XII Кодексу ГТС на підставі фактичних даних, завантажених відповідачем за первісним позовом як оператором газорозподільної системи до інформаційної платформи. Дані АТ "Оператор газорозподільної системи "Полтавагаз" містяться в формах 2, 3 і 4 (т. 1 а. с. 109 - 119). Надана відповідачем за первісним позовом інформація узагальнена в обґрунтованих розрахунках обсягів природного газу, відібраних АТ "Полтвагаз" з газотранспортної системи України для власних потреб та/або виробничо-технологічних витрат за вересень, жовтень, грудень 2021 року (т. 1 а. с. 103 - 105).

На виконання вимог ч. 2 ст. 80 ГПК України щодо підтвердження наявності захищуваного суб`єктивного права позивачем були надані, у тому числі, і підписані сторонами зведені акти приймання-передачі природного газу за розглядуваний період із визначенням точок приймання-передачі з ЕІС-кодами, підписання цих актів узгоджується і з пунктом 7 глави 7 розділу 3 Кодексу ГТС.

Суд зазначає, що оскільки ГРМ відповідача приєднана до ГТС позивача, а отже і здійснює відбір газу з ГТС (зокрема для подальшого розподілу споживачам газу), що регламентується положеннями розділу XII Кодексу ГТС, балансування ГТС позивачем пов`язано з балансуванням ГРМ відповідачем, обов`язок зі здійснення якого покладений на останнього п. п. 10 п. 3 глави 2 розділу І Кодексу ГРМ.

Водночас, такі відбори газу з ГТС обумовлюються не тільки споживанням споживачів, але й фактичними втратами та виробничо-технологічними витратами (ВТВ) в ГРМ для забезпечення її балансування і власної господарської діяльності самого оператора ГРМ відповідно до п. 1 глави 6 розділу III Кодексу ГРМ.

Приписи абз. 2 п. 4 глави 6 розділу III Кодексу ГРМ вимагають від оператора ГРМ закупівлю природного газу для забезпечення власної господарської діяльності у власника природного газу, що кореспондується із вимогами до заявників послуг транспортування про відповідальність за збалансованість своїх портфоліо балансування (п. 1 глави 1 розділу XIV Кодексу ГТС), а оскільки за змістом п. 6 глави 6 розділу XIV Кодексу ГТС при негативних добових небалансах (як у розглядуваному випадку) вважається, що заявник послуг транспортування (відбори якого потрібно компенсувати обсягами подання газу до ГТС) придбав газ у обсягу небалансу у оператора ГТС, суд вважає таким, що повністю відповідає вимогам добросовісності та розумності наявність правовідносин з транспортування природного газу саме у розрізі розглядуваних в межах цієї справи послуг балансування між позивачем і відповідачем на випадок відборів останнього газу з ГТС на виробничо-технологічні витрати та власні господарські потреби.

Обов`язок із забезпечення надійної та безпечної експлуатації ГТС покладається на оператора ГТС (ч. 1 ст. 20 Закону України "Про ринок природного газу") незалежно від наявності/відсутності договору транспортування з відповідачем і такий обов`язок забезпечується, зокрема, балансуванням системи, що за визначенням цього терміну (п. 5 глави 1 розділу І Кодексу ГТС), є постійною діяльністю оператора ГТС, здійснюваною в інтересах всієї системи саме для підтримання її звичайного рівня функціонування (п. 2 розділу XIII Кодексу ГТС). Отже, відповідач за первісним позовом безпідставно ставить право на отримання стягуваної плати за добовий небаланс як складової комерційного балансування у розрізі кожного замовника послуг транспортування (п. 1, 2 глави 1 розділу XIV Кодексу ГТС) у залежність від доведеності факту відхилення у функціонуванні ГТС від звичайного рівня (загроз цілісності ГТС) адже балансування як діяльність оператора ГТС здійснюється саме для уникнення/ненастання таких відхилень у функціонуванні.

Оскільки п. 10 розділу XIII Кодексу ГТС відносить обсяги газу, що купуються оператором ГТС для цілей балансування, до обсягів, необхідних для забезпечення власної господарської діяльності, тоді як обсяг газу, необхідний для врегулювання щодобових негативних небалансів у розглядуваному випадку спеціальною нормою абз. 5 п. 4 глави 6 розділу XII Кодексу ГТС віднесений до небалансу оператора ГРМ, остільки невизначеність питомої ваги (конкретних обсягів газу у наведених позивачем договорах про закупівлю природного газу та в актах приймання-передачі газу на їх виконання), придбаних саме на врегулювання добових небалансів конкретного відповідача, жодною мірою не свідчить про недоведеність факту отримання послуг з балансування за відсутності у матеріалах справи доказів придбання відповідачем у розглядуваному періоді газу для покриття власних ВТВ у інших власників газу.

Крім того, відповідачем за первісним позовом не надано доказів виконання ним обов`язку з самостійного придбання газу на власні ВТВ для компенсації відборів з ГТС у відповідних власників ресурсу. Діюче законодавство не передбачає можливості безоплатного відбору оператором ГРМ з ГТС придбаного оператором ГТС природного газу, а набуття такого газу охоплюється / передбачається послугою балансування як складовою за змістом укладеного між сторонами договору транспортування газу.

Таким чином, відповідач за первісним позовом не мав жодних правових підстав для ухилення від виконання обов`язку із здійснення оплати послуг оператора ГТС з балансування обсягів природного газу за договором транспортування природного газу № від 11.02.2020 року, що склалися з негативних добових небалансів за вересень, жовтень, грудень 2021 року.

Акціонерне товариство "Оператор газорозподільної системи "Полтавагаз", заперечуючи належність та допустимість доказів, наданих позивачем за первісним позовом на підтвердження щодобового небалансу, не надав суду жодних доказів на користь подання ним до Інформаційної платформи будь-яких інших відомостей, чого від нього вимагає Кодекс ГТС.

Так, відповідно до ст. 76 ГПК України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Статтею 78 ГПК України передбачено, що достовірними є докази, створені (отримані) за відсутності впливу, спрямованого на формування хибного уявлення про обставини справи, які мають значення для справи.

17.10.2019 набув чинності Закон України від 20.09.2019 №132-IX Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні, яким було, зокрема внесено зміни до ГПК України та змінено назву статті 79 ГПК України з Достатність доказів на нову Вірогідність доказів та викладено її у новій редакції з фактичним впровадженням у господарський процес стандарту доказування вірогідність доказів.

Стандарт доказування вірогідність доказів, на відміну від достатності доказів, підкреслює необхідність співставлення судом доказів, які надає позивач та відповідач. Тобто з введенням в дію нового стандарту доказування необхідним є не надати достатньо доказів для підтвердження певної обставини, а надати саме ту їх кількість, яка зможе переважити доводи протилежної сторони судового процесу.

Відповідно до ст. 79 ГПК України наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Системний аналіз цієї статті свідчить, що нею покладено на суд обов`язок оцінювати докази, обставини справи з огляду на їх вірогідність, яка дозволяє дійти висновку, що факти, які розглядаються, скоріше були (мали місце), аніж не були.

Враховуючи вказане, за результатами аналізу наявних у справі доказів в їх сукупності, суд приходить до висновку, що докази на підтвердження обсягів відібраного відповідачем у період вересень, жовтень грудень 2021 року природного газу в межах договірних відносин по договору транспортування природного газу № від 11.02.2020 року, та на підтвердження обсягу газу, який склав обсяги щодобового небалансу, є більш вірогідними, ніж докази надані на їх спростування.

Об`єм (обсяг) фактичних втрат та виробничо-технологічних витрат природного газу за підсумками місяця та календарного року визначається оператором ГРМ відповідно до глави 1 розділу XII цього Кодексу та розраховується як різниця між об`ємом (обсягом) надходження природного газу, до ГРМ у відповідний період і об`ємом (обсягом) природного газу, який розподілений між підключеними до/через ГРМ споживачами та переданий в суміжні ГРМ протягом зазначеного періоду.

Зазначене вище вказує на те, що в період вересень, жовтень, грудень 2021 року АТ "Оператор газорозподільної системи "Полтавагаз", у відповідності до положень Кодексів ГРМ та ГТС мало вичерпну можливість здійснювати заходи спрямовані на покриття витрат оператора ГРМ, зокрема, шляхом:

- подання номінацій, як замовником послуг транспортування, на точках входу до оператора ГТС, з метою надходження природного газу для покриття витрат оператора ГРМ, у відповідності до розділу XII Кодексу ГТС;

- надання оператору ГТС торгових сповіщень на набуття природного газу, у відповідності до положень розділу XIV Кодексу ГТС;

- закупівлю природного газу для власних виробничо-технологічних потреб із ресурсу будь-якого постачальника, у встановленому законодавством порядку.

Виходячи з того, що відповідач за первісним позовом порушував свої обов`язки по своєчасному врегулюванню небалансів, що передбачені п. 2 розділу XIII Кодексу ГТС та п. 4.1 договору, позивач за первісним позовом зобов`язаний був вчинити дії з врегулювання добових небалансі, у зв`язку з чим поніс відповідні витрати. Враховуючи вищевикладене, Товариством з обмеженою відповідальністю "Оператор газотранспортної системи України" протягом періоду вересень, жовтень, грудень 2021 року здійснювалася закупівля обсягів природного газу, в тому числі і для балансування газотранспортної системи, за договором № про надання послуг балансування від 19.01.2021 року (далі - договір балансування) укладеним з Товариством з обмеженою відповідальністю "Газопостачальна компанія "Нафтогаз Трейдинг" (додаткова угода № 1 від 12.02.2021 року, № 2 від 20.12.2021 року та № 3 від 29.12.2021 року) (т. 1 а. с. 210 - 212).

Відповідно до п. 2.1.1. договору балансування якого протягом періоду надання послуги балансування виконавець зобов`язується надати оператору послуги балансування, які полягають в тому, що виконавець зобов`язаний за дорученням оператора у визначену Оператором газову добу подати природний газ в газотранспортну систему оператора або відібрати природний газ з газотранспортної системи оператора.

Згідно п. 2.1.2. договору балансування оператор зобов`язується прийняти послуги балансування та оплатити їх на умовах, визначених цим договором.

Послуги балансування надаються на добовій основі. Газова доба, в якій надаються послуги балансування, визначається дорученням оператора (п.2.3. договору балансування).

За умовами п. 3.1. договору балансування для отримання послуги балансування оператор надсилає виконавцю доручення оператора не пізніше 18:00 за київським часом газової доби надання послуг балансування, за формою, яка визначена додатком 1 до цього договору.

Надання послуг балансування на газовий місяць, згідно п. 3.3. договору балансування, оформлюється актом надання послуг, форма якого встановлена в додатку 2 до цього договору.

Відповідно до п. 5.1. договору балансування у випадку, якщо за результатом газового місяця надання послуг балансування сума вартості послуг балансування має позитивне значення (більше нуля), оператор здійснює оплату послуг балансування шляхом перерахування грошових коштів на рахунок виконавця на підставі акту надання послуг балансування до 25-го числа місяця, наступного за газовим місяцем надання послуг балансування.

У випадку, якщо за результатом газового місяця надання послуг балансування сума вартості послуг балансування має від`ємне значення (менше нуля), то Виконавець здійснює перерахування грошових коштів на рахунок оператора на підставі акту надання послуг балансування до 25-го числа місяця, наступного за газовим місяцем надання послуг балансування.

На виконання вищевказаного договору балансування та підтвердження отримання протягом спірного періоду обсягів природного газу, між сторонами вищевказаних договорів було підписано акти надання послуг балансування від 30.09.2021 року № 09-2021-, від 31.10.2021 року № 10-2021-, від 31.12.2021 року №12-2021- (т. 1 а. с. 207 - 209).

При цьому відповідачем за первісним позовом під час розгляду справи не було надано суду жодних доказів щодо вчинення ним дій, направлених на забезпечення власних витрат, як оператора ГРМ, та дій з врегулювання щодобових небалансів природного газу.

Згідно з п. 2 глави 6 розділу XIV Кодексу ГТС у випадку якщо сума подач природного газу замовника послуг транспортування природного газу за газову добу не дорівнює сумі відборів природного газу замовника послуг транспортування природного газу за цю газову добу, вважається, що у замовника послуг транспортування природного газу є добовий небаланс і до нього застосовується плата за добовий небаланс.

Небаланс - різниця між обсягами природного газу, поданими замовником послуг транспортування для транспортування на точці входу, та відібраними замовником послуг транспортування з газотранспортної системи на точці виходу, що визначається відповідно до алокації (п. 5 глави 1 розділу І Кодексу ГТС).

Перевищення обсягів відібраного природного газу з газотранспортної системи над обсягами переданого природного газу є негативним небалансом (п. 3 глави 1 розділу XIV Кодексу ГТС).

Обсяги небалансу визначаються за процедурою алокації, чим є обсяг природного газу, віднесений оператором газотранспортної системи в точках входу/виходу до/з газотранспортної системи по замовниках послуг транспортування (у тому числі в розрізі їх контрагентів (споживачів)) з метою визначення за певний період обсягів небалансу таких замовників (п. 5 глави 1 розділу І Кодексу ГТС).

Позивач за первісним позовом за результатами співставлення остаточних алокацій подач/відборів відповідачем природного газу до/з газотранспортної системи за вересень, жовтень, грудень 2021 року (складених, зокрема, на підставі інформації поданої до інформаційної платформи згідно форм 2, 3, 4) виявив наявність у відповідача за первісним позовом негативних небалансів як різниці між вказаними алокаціями подач/відборів природного газу, на підставі чого здійснив розрахунок остаточних обсягів добового небалансу відповідача за кожну газову добу звітного місяця та визначив його остаточну плату за такі добові небаланси за кожну газову добу і сумарно за звітний місяць, а саме:

- за вересень 2021 року було виявлено остаточні обсяги добових небалансів в розмірі 341,75351 тис. м. куб. (3537149 кВт/год) на загальну вартість 9 473 989,09 грн;

- за жовтень 2021 року було виявлено остаточні обсяги добових небалансів в розмірі 3089,99041 тис. м. куб. (31981401 кВт/год) на загальну вартість 113 930 182,62 грн;

- за грудень 2021 року було виявлено остаточні обсяги добових небалансів в розмірі 567,70092 тис. м. куб. (5875705 кВт/год) на загальну вартість 20 381 875,46 грн.

Всього на загальну суму 143 786 047,17 грн.

Також вказана інформація убачається зі змісту наданих до справи розрахунків обсягів природного газу, відібраних АТ "Полтавагаз" з газотранспортної системи України для власних потреб та/або виробничо-технологічних витрат (ВТВ) за вересень, жовтень, грудень 2021 року (т. 1 а. с. 103 - 105).

Фактичний обсяг природного газу, що відібрано оператором ГРМ з газотранспортоної системи через точки виходу у вересні 2021 року, склав 19 243 691,68 куб.м.; фактичний обсяг відборів споживачів з газорозподільної системи (комерційні обсяги) склав 18 901 938,17 куб.м. Різниця між зазначеними обсягами складає 341 753,51 куб.м. та становить фактичний обсяг природного газу, використаного відповідачем для власних та виробничо-технічних потреб.

Фактичний обсяг природного газу, що відібрано оператором ГРМ з газотранспортоної системи через точки виходу у жовтні 2021 року, склав 54 447 068,35 куб.м.; обсяг комерційного відбору газу (відбір споживачів з газорозподільної системи) склав 51 357 077,94 куб.м. Різниця між зазначеними обсягами складає 3 089 990,41 куб.м. та становить фактичний обсяг природного газу, використаного Відповідачем для власних та виробничо-технічних потреб.

Фактичний обсяг природного газу, що відібрано оператором ГРМ з газотранспортоної системи через точки виходу у грудні 2021 року, склав 87 774 047,68 куб.м.; обсяг комерційного відбору газу (відбір споживачів з газорозподільної системи) склав 87 206 346,76 куб.м. Різниця між зазначеними обсягами складає 567 700,92 куб.м. та становить фактичний обсяг природного газу, використаного Відповідачем для власних та виробничо-технічних потреб.

Також, на підтвердження наявності у відповідача за первісним позовом небалансів Товариство з обмеженою відповідальністю "Оператор газотранспортної системи України" надало акти врегулювання щодобових небалансів №09-2021- за вересень 2021 року, №10-2021- за жовтень 2021 року, №12-2021- за грудень 2021 року (т. 1 а. с. 96 - 98), бухгалтерські довідки від 05.09.2022 року про добові небаланси АТ "Оператор газорозподільної системи "Полтавагаз" за вересень 2021 року у розмірі 341,75351 тис. куб. м., за жовтень 2021 рок у розмірі 3089,99041 тис. куб. м., за грудень 2021 року у розмірі 567,70092 тис. куб. м., скріншоти з інформаційної платформи (відображення фізичних обсягів газу з 01.12.2021 року по 31.12.2021 року, баланс газу з 01.09.2021 року по 30.09.2021 року для Полтавагаз АТ, відображення небалансу: остаточний небаланс станом на 30.09.2021 року, комерційний баланс газу, відображення фізичних обсягів газу з 01.09.2021 року по 30.09.2021 року, баланс газу з 01.10.2021 року по 31.10.2021 року для Полтавагаз АТ, відображення небалансу: остаточний небаланс станом на 31.10.2021 року, комерційний баланс газу, відображення фізичних обсягів газу з 01.10.2021 року по 31.10.2021 року, баланс газу з 01.12.2021 року по 31.12.2021 року для Полтавагаз АТ, відображення небалансу: остаточний небаланс станом на 31.12.2021 року (т. 1 а. с. 120 - 144), реєстри завантаження файлів до Інформаційної платформи (форми № 2, 3, 4, 9) (т. 1 а. с. 109 -119, 145, 146, 149-161, 167 - 178), Додаток № 8 Інформація про об`єм/обсяг подач природного газу у віртуальній точці входу з газорозподільної системи в розрізі газовидобувних підприємств (т. 1 а. с. 147, 148, 162 - 166, 179 - 181).

Згідно з п. 11.4 договору послуги балансування оформлюються одностороннім актом за підписом оператора на весь обсяг щодобових небалансів. В акті зазначаються щодобові обсяги небалансів, а також ціни, за якими оператор врегулював щодобові небаланси (у розрізі кожної доби).

Таким чином, посилання відповідача за первісним позовом на те, що акти є неналежним доказом через те, що він не підписував їх є безпідставними, оскільки оформлення послуг балансування односторонніми актами прямо передбачено пунктом 11.4 договору.

У відзиві на позов відповідач за первісним зазначив, що з наданих позивачем за первісним позовом файлів завантаження з інформаційної платформи за спірний період взагалі не вбачається будь якого інформаційного та доказового навантаження, яке б підтверджувало вчинення ним балансуючих дій, що стало підставою нарахування заборгованості за добовий небаланс.

При цьому суд звертає увагу, що положення Кодексу ГТС та договору, укладеного між сторонами не зобов`язують позивача закуповувати обсяги природного газу для балансування газотранспортної системи по кожному замовнику окремо та / або повідомляти кожного замовника про те, яким чином та на підставі яких первинних документів Оператор ГТС здійснює балансуючі дії.

Як зазначено вище, згідно з п. 2.2 договору та гл. 3 р. IV Кодексу ГТС, взаємовідносини між замовником та оператором при забезпеченні (замовленні, наданні, супроводженні) послуг транспортування здійснюються сторонами через інформаційну платформу оператора відповідно до вимог Кодексу.

Згідно з п. 9.3 договору передбачено, що оператор до чотирнадцятого числа газового місяця, наступного за звітним, надсилає замовнику рахунок на оплату за добовий небаланс (розмір визначається як різниця між загальною вартістю щодобових негативних небалансів протягом звітного газового місяця та загальною вартістю щодобових позитивних небалансів протягом звітного газового місяця). Замовник має оплатити рахунок на оплату за добовий небаланс у термін до 5 робочих днів, крім вартості послуг, визначених абзацом другим цього пункту.

На виконання зазначених положень позивачем через інформаційну платформу направлено відповідачу акти врегулювання щодобових небалансів №09-2021- за вересень 2021 року, №10-2021- за жовтень 2021 року, №12-2021- за грудень 2021 року, а також направлено рахунки №09-2021/ від 30.09.2021 року, № 10-2021- від 31.10.2021 року, № 12-2021- від 31.12.2021 року, що підтверджується реєстром файлів відправлених з інформаційної платформи ТОВ "Оператор ГТС України" за газовий місяць у період вересень - жовтень, грудень 2021 року (т. 1 а. с. 96- 102).

У разі, якщо замовник має обґрунтовані підстави вважати, що дані, викладені в односторонніх актах, не відповідають фактичним обставинам, він може надати Оператору ГТС відповідні відомості під час звірки розрахунків згідно пункту 11.5 договору.

Наразі, під час розгляду цієї справи відповідачем за первісним позовом не надано доказів вчинення дій щодо врегулювання розбіжностей та або спростування даних, відображених у акті врегулювання щодобових небалансів.

Крім того, суд зауважує, що оскільки п. 3 глави 6 розділу III Кодексу ГРМ встановлює обов`язок оператора ГРМ (відповідача у цій справі) надати НКРЕКП звітні дані про фактичні втрати природного газу, що за змістом п. 4 цієї глави Кодексу ГРМ розраховуються за підсумками місяця як різниця між обсягом надходження природного газу до ГРМ у відповідний період і обсягом, який розподілений споживачу через ГРМ та переданий у суміжні ГРМ протягом цього періоду, та, водночас, такі фактичні витрати, у разі їх покриття за рахунок відбору газу з ГТС згідно згадуваного спеціального припису п. 4 глави 6 розділу XII Кодексу ГТС, є відбором саме оператора ГРМ, то для належної перевірки правильності визначення обсягу добових негативних небалансів, зазначених позивачем в односторонніх актах судом досліджені відповідні звіти відповідача до НКРЕКП.

Суд звертає увагу, що зі звітів АТ "Полтавагаз" про використання потужності газорозподільної системи та стан розрахунків за вересень, жовтень та грудень 2021 року (форма 8в) (т. 14 а. с. 232 - 241) вбачається, що відповідач вказує об`єм/обсяг негативного небалансу за вересень - 341,75351 тис. м. куб. та за грудень 567,70092 тис. м. куб., що відповідає даним наданим позивачем.

Також, суд відмічає, що відповідач вказує у звіті про використання потужності газорозподільної системи та стан розрахунків за жовтень 2021 (форма 8В) об`єм/обсяг негативного небалансу - 0,00 (т. 1 а. с. 235). При цьому, в реєстрі платежів на користь ТОВ "Оператор ГТС України", що наданий АБ "Укргавзбанк" як додаток до довідки №15932/23453/2022 від 04.10.2022 року, міститься інформація про здійснення відповідачем платежів на небаланс за жовтень 2021 року з призначенням платежу "зг. рах. № 10-2021- від 31.10.2021 року ...".

Відповідно до статті 3 Цивільного кодексу України одними із загальних засад цивільного законодавства є справедливість, добросовісність та розумність.

Ці загальні засади втілюються у конкретних нормах права та умовах договорів, регулюючи конкретні ситуації таким чином, коли кожен з учасників відносин зобов`язаний сумлінно здійснювати свої цивільні права та виконувати цивільні обов`язки, захищати власні права та інтереси, а також дбати про права та інтереси інших учасників, передбачати можливість завдання своїми діями (бездіяльністю) шкоди правам і інтересам інших осіб, закріпляти можливість адекватного захисту порушеного цивільного права або інтересу.

Крім того, господарський суд вважає за необхідне наголосити на тому, що відповідно до частини 3 статті 509 Цивільного кодексу України зобов`язання має ґрунтуватись на засадах добросовісності, розумності та справедливості.

Суд виходить із того, що у принципі добросовісності, а саме: при реалізації прав і повноважень, закладений принцип неприпустимості зловживання правом, згідно з якими здійснення прав та свобод однієї особи не повинне порушувати права та свободи інших осіб. У цьому випадку особа надає своїм діям повну видимість юридичної правильності, використовуючи насправді свої права в цілях, які є протилежними тим, що переслідує позитивне право.

Сторони є вільними у виборі контрагента, у визначенні умов договору, тощо, що відповідає нормам закону. Добросовісність, розумність та справедливість є засадами зобов`язальних правовідносин і зміст даних принципів полягає у тому, що тексти законів, правочинів та їх застосування суб`єктами цивільних правовідносин мають бути належними і справедливими та відповідати загальновизнаним нормам обороту; закріпленні можливості адекватного захисту порушеного цивільного права або інтересу; поєднання створення норм, спрямованих на забезпечення реалізації цивільного права з дотриманням прав і інтересів інших осіб. В свою чергу, добросовісність є внутрішнім критерієм, в той час як справедливість і розумність - зовнішнім або об`єктивним, і зазначені принципи у сукупності є оціночними категоріями цивільного права.

Суд враховує і те, що цивільне законодавство не дає визначення даних принципів, віддаючи це на розсуд сторін зобов`язання, тобто укладаючи угоду сторони повинні керуватись внутрішнім критерієм - добросовісністю по відношенню до контрагента (вчиняти дії таким чином, щоб при цьому не завдавалася шкода, неможливість укладення зобов`язання на засадах обману, насильства, зловживання довірою, дотримуватись правової поведінки суб`єктів зобов`язання, вчиняти всі залежні від сторони зобов`язання дії щодо належного виконання зобов`язання та непорушення прав інших осіб), і виходити з зовнішнього критерію - справедливості та розумності, що виражається в рівному юридичному масштабі поведінки й у пропорційності юридичної відповідальності вчиненому правопорушенню, тобто кожна сторона у виконанні цивільно-правових зобов`язань повинна дотримуватись такої поведінки по відношенню до своїх прав і обов`язків, яка б виключала необ`єктивні (неупереджені, несправедливі) дії сторін зобов`язання стосовно одна одної.

Так, судом встановлено, що відповідач за первісним позовом відповідно до умов договору № транспортування природного газу від 11.02.2020 року зобов`язався оплатити позивачу щодобовий небаланс.

Отже, позивач за первісним позовом мав правомірні очікування щодо виконання відповідачем його обов`язків по договору.

Пунктом 6 статті 3 Цивільного кодексу України закріплений принцип справедливості, добросовісності та розумності.

Водночас необхідно зазначити, що Верховний Суд неодноразово наголошував на необхідності врахування принципу добросовісності (пункт 6 статті 3 Цивільного кодексу України) - стандарту поведінки, що характеризується чесністю, відкритістю і повагою інтересів іншої сторони договору або відповідного правовідношення (постанови Верховного Суду від 10.04.2019 у справі № 390/34/17, від 28.09.2021 у справі № 918/1045/20, від 11.08.2021 у справі № 909/436/20, від 06.10.2021 у справі №925/1546/20).

Доктрина "venire contra factum proprium" (заборони суперечливої поведінки), в основі якої лежить принцип добросовісності, базується ще на римській максимі - "non concedit contra factum proprium" (ніхто не може діяти всупереч своїй попередній поведінці). Поведінкою, яка суперечить добросовісності та чесній діловій практиці, є, зокрема, поведінка, що не відповідає попереднім заявам або поведінці сторони, за умови, що інша сторона розумно покладається на них (постанови Верховного Суду від 28.04.2021 у справі №910/9351/20, від 09.06.2021 у справі № 911/3039/19, від 08.09.2021 у справі №910/10444/20).

Згідно зі статтею 13 Цивільного кодексу України, визначивши межі здійснення цивільних прав, закон встановлює, що особа здійснює свої цивільні права вільно, на власний розсуд; при здійсненні своїх прав особа зобов`язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб, завдати шкоди довкіллю або культурній спадщині; не допускаються дії особи, що вчиняються з наміром завдати шкоди іншій особі, а також зловживання правом в інших формах.

Цивільне законодавство ґрунтується на вільному здійсненні цивільних прав, а також добросовісності учасників цивільних правовідносин при здійсненні цивільних прав і виконання обов`язків. Таким чином, особа не може отримувати переваги від недобросовісної поведінки.

Враховуючи викладене, суд відзначає, що споживач, здійснюючи правомірну поведінку, оператор має "законні очікування" на відповідну добросовісну поведінку контрагента - замовника, та застосування до нього тих процедур, що є передбачуваними і очікуваними для нього.

Вказані власні звіти АТ «Полтавагаз» (форма 8В) за спірний період містять відомості про обсяги негативного небалансу, зумовленого відборами газу на покриття ВТВ, які підтверджують відомості складених позивачем довідок форми 1 і 3 та правильність використання позивачем відомостей інформаційної платформи, сформованих повідомленнями оператора ГРМ, та односторонніх актів врегулювання щодобових небалансів. А інформація, надана АБ "Укргавзбанк", про здійснення відповідачем за первісним позовом платежів на небаланс за жовтень 2021 року з призначенням платежу "зг. рах. № 10-2021- від 31.10.2021 року ..." підтверджують визнання Ат «Полтавагаз» існування негативного небалансу за жовтень 2021 року.

Суд також не приймає до уваги посилання відповідача за первісним позовом на те, що балансування є фактично послугою та має бути врегульовано відповідними положеннями Цивільного кодексу України, натомість позивачем жодних послуг відповідачу не надавалось, оскільки за змістом Кодексу газотранспортної системи балансування системи - діяльність, яка здійснюється оператором газотранспортної системи в рамках надання послуг транспортування, що полягає у врівноваженні попиту та пропозиції природного газу у газотранспортній системі, що охоплює фізичне балансування та комерційне балансування. При цьому обставина виникнення між сторонами правовідносин транспортування на підставі договору є встановленою судом.

Позивачем за первісним позовом до матеріалів справи було долучено акти звірки розрахунків за періоди з 01.07.2021 по 30.09.2021 (договір: ), з 01.10.2021 по 31.12.2021 (договір: ) з 01.0.2022 по 30.06.2022 (договір:), які підписані представником відповідача заступником головного бухгалтера Юлією Сорочин, в якому відповідачем визнана заборгованість перед позивачем по договору № від 11.02.2020 року за спірний період.

Пунктом 4.1 договору визначено, що відповідач за первісним позовом зобов`язаний своєчасно та в повному обсязі оплачувати вартість наданих йому послуг.

Як стверджує позивач за первісним позовом, станом на 30.09.2022 року АТ «Полтавагаз» було частково проведено оплату за негативний щодобовий небаланс за вересень 2021 року в загальній сумі 2 399 109,64 грн та за жовтень 2021 року в загальній сумі 19 941 732,68 грн. У зв`язку із чим станом на 30.09.2022 року у відповідача існує заборгованість перед позивачем у розмірі 121 445 204,85 грн.

Пунктом 6 глави 6 розділу XIV Кодексу ГТС передбачено, що якщо добовий небаланс замовника послуг транспортування природного газу за газову добу є негативним, то вважається, що замовник послуг транспортування природного газу на підставі попередньої згоди, наданої на умовах договору на транспортування природного газу, придбав природний газ в оператора газотранспортної системи в обсязі добового небалансу та повинен сплатити оператору газотранспортної системи плату за добовий небаланс.

Отже, у випадку наявності у оператора газорозподільної системи щодобових негативних небалансів, до нього застосовується плата за добовий небаланс та у нього виникає цивільний обов`язок з оплати таких щодобових небалансів.

Слід зазначити, що стаття 11 ЦК України як акт вищої юридичної сили та основного акту цивільного законодавства України (ст. 4 ЦК України), до підстав виникнення цивільних прав та обов`язків відносить як договори та інші правочини, так і акти цивільного законодавства та юридичні факти, зокрема, правовстановлюючі дії суб`єктів певних правовідносин, які передбачають виникнення кореспондуючих таким діям цивільних обов`язків.

За змістом ст. 14 ЦК України, цивільні обов`язки виконуються у межах, встановлених договором або актом цивільного законодавства.

Кодекс газотранспортної системи, як акт цивільного законодавства, договір, а також юридичні факти - правовстановлюючі дії уповноважених осіб оператора газорозподільної системи, які мають право доступу до інформаційної платформи від імені такого суб`єкту ринку природного газу (користувача платформи), що підтверджують господарські операції із щодобового відбору (споживання) природного газу з газотранспортної системи споживачами в зоні ліцензійної діяльності оператора та/або для власних виробничо технологічних витрат такого оператора в зазначених обсягах, з урахуванням, зокрема, п. 5 глави 4 розділу IV, п. 2 глави 3 розділу XII, п. 1 глави 1, п. 2.6 глави 6 розділу XIV Кодексу ГТС, - є підставою виникнення цивільних обов`язків щодо оплати вартості щодобових негативних небалансів.

Згідно з ч. 1 ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Щодо посилань відповідача за первісним позовом про не доведення позивачем факту вчинення стосовно відповідача балансуючих дій, а також, відсутність доказів на підтвердження існування загрози цілісності ГТС, або інших відхилень у функціонуванні системи, які вимагали вчинення позивачем за первісним позовом балансуючих дій, слід зауважити, що за визначенням глави 1 розділу І Кодексу ГТС балансування системи, як діяльність, яка здійснюється оператором газотранспортної системи в рамках надання послуг транспортування, складається з двох видів балансування, фізичного та комерційного.

Фізичне балансування, про відсутність доказів здійснення якого стверджує Відповідач, є заходом, що вживаються оператором ГТС для забезпечення цілісності газотранспортної системи, а саме, необхідного співвідношення обсягів природного газу, що фізично надійшли через точки входу, і обсягів природного газу, фізично відібраного з точок виходу. При цьому, потреба в здійсненні комерційного балансування, яке полягає у визначенні та врегулюванні небалансу, який виникає з різниці між обсягами природного газу, що надійшли через точки входу, і обсягів природного газу, відібраного через точку виходу, може виникати незалежно від необхідності вчинення фізичних балансуючих дій, зокрема, у випадку коли одні замовники послуги транспортування мають негативні добові небаланси, обсяги яких дорівнюють позитивним добовим небалансам інших замовників, при цьому, загальний добовий небаланс системи відсутній. У такому випадку, Оператор ГТС має здійснити лише комерційне балансування, а саме, визначення обсягів позитивних та негативних небалансів у розмірі замовників та здійснення відповідних розрахунків виплат на користь замовників із позитивним небалансом, стягнення із замовників із негативним небалансом.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що достатньою підставою для оплати послуг балансування, є наявність небалансу в звітному місяці, який доводиться алокаціями (звітами), складеними оператором ГТС, на підставі інформації, наданої самим замовником. При цьому, факт здійснення чи не здійснення Оператором ГТС заходів фізичного балансування, жодним чином не впливає на обов`язок замовника щодо оплати таких послуг.

Отже за законом та договором транспортування природного газу достатньою підставою для оплати послуг балансування є існування небалансу, який доводиться алокаціями (звітами), складеними Оператором ГТС, на підставі інформації, наданої самим замовником. При цьому зазначена інформація є нерозривно пов`язаною із звітністю сторін щодо надання послуг з транспортування газу безпосередньо. (Подібних за змістом висновків дійшов Верховний Суд у постанові від 28.07.2022 у справі №904/5698/20).

За даних обставин суд дійшов висновку, що матеріалами справи доведено наявності у відповідача щодобових небалансів у вересні, жовтні, грудні 2021 року в обсягах, які зазначені в Актах врегулювання щодобових небалансів: № 09/2021- від 30.09.2021 за період з 01.09.2021 по 12.09.2021; № 10-2021- від 31.10.2021 за період з 01.10.2021 по 31.10.2021; № 12-2021- від 31.12.2021 за 31.12. 2021 року.

Вимоги зустрічного позову мотивовані тим, що вчинивши балансуючі дії ТОВ "Оператор ГТС України" здійснив розрахунки плати за добові небаланси , які суперечить положенням діючого договору транспортування природного газу № та Кодексу ГТС.

Відповідно до пункту 5 глави 1 розділу І Кодексу ГТС плата за добовий небаланс - це сума коштів, яку замовник послуг транспортування сплачує або отримує відповідно до розміру добового небалансу.

За пунктом 6 глави 6 розділу ХІV Кодексу ГТС плата за добовий небаланс застосовується таким чином:

- якщо обсяг добового небалансу замовника послуг транспортування природного газу за газову добу є позитивним, то вважається, що замовник послуг транспортування природного газу на підставі попередньої згоди, наданої на умовах договору на транспортування природного газу, продав оператору газотранспортної системи природний газ в обсязі добового небалансу і, відповідно, має право на отримання грошових коштів від оператора газотранспортної системи у розмірі плати за добовий небаланс;

- якщо добовий небаланс замовника послуг транспортування природного газу за газову добу є негативним, то вважається, що замовник послуг транспортування природного газу на підставі попередньої згоди, наданої на умовах договору на транспортування природного газу, придбав природний газ в оператора газотранспортної системи в обсязі добового небалансу та повинен сплатити оператору газотранспортної системи плату за добовий небаланс.

Для розрахунку плати за добовий небаланс для кожного замовника послуг транспортування природного газу оператор газотранспортної системи множить остаточний обсяг добового небалансу на ціну, що застосовується відповідно до пунктів 8-11 цієї глави. Оператор газотранспортної системи до 08:00 UTC (10:00 за київським часом) години для зимового періоду та 07:00 UTC (10:00 за київським часом) години для літнього періоду газової доби (D+1) оприлюднює на власному вебсайті остаточні ціни газової доби (D), які визначаються відповідно до пунктів 8-11 цієї глави (п. 7 гл. 6 розд. ХІV Кодексу ГТС).

Пунктом 8 глави 6 розділу XIV Кодексу ГТС визначено, що для цілей розрахунку плати за добовий небаланс ціна, що застосовується (крім випадку обсягів небалансу, який виник у рамках виконання спеціальних обов`язків, в установленому порядку покладених Кабінетом Міністрів України на суб`єктів ринку природного газу на підставі статті 11 Закону України "Про ринок природного газу"), визначається як:

маржинальна ціна продажу природного газу, якщо обсяг добового небалансу замовника послуг транспортування природного газу за газову добу є позитивним (тобто коли подачі замовника послуг транспортування природного газу протягом газової доби перевищують його відбори);

маржинальна ціна придбання природного газу, якщо обсяг добового небалансу замовника послуг транспортування природного газу за газову добу є негативним (тобто коли відбори замовника послуг транспортування протягом газової доби перевищують його подачі).

Згідно з п. 9 гл. 6 розділу XIV Кодексу ГТС маржинальна ціна продажу та маржинальна ціна придбання природного газу розраховуються для кожної газової доби таким чином:

1) маржинальна ціна продажу є найменшим з таких значень:

найнижча ціна продажу будь-якого короткострокового стандартизованого продукту, стороною якого є оператор газотранспортної системи, що відноситься до газової доби (D);

середньозважена ціна короткострокових стандартизованих продуктів за газову добу (D), зменшена на величину коригування;

2) маржинальна ціна придбання є найбільшим з таких значень:

найвища ціна придбання будь-якого короткострокового стандартизованого продукту, стороною якого є оператор газотранспортної системи, що відноситься до газової доби (D);

середньозважена ціна короткострокових стандартизованих продуктів за газову добу (D), збільшена на величину коригування.

З метою визначення маржинальної ціни продажу, маржинальної ціни придбання й середньозваженої ціни оператором газотранспортної системи використовується інформація про операції, що відбуваються на торговій платформі, вибір якої погоджений Регулятором (п. 10 гл. 6 розділу XIV Кодексу ГТС).

У випадку непогодження Регулятором відповідно до пункту 10 цієї глави торгової платформи маржинальна ціна продажу та маржинальна ціна придбання розраховуються для кожної газової доби таким чином: маржинальна ціна продажу визначається шляхом зменшення вартості природного газу, придбаного/проданого оператором газотранспортної системи внаслідок отримання послуг балансування за цю газову добу, на величину коригування; маржинальна ціна придбання визначається шляхом збільшення вартості природного газу, придбаного/проданого оператором газотранспортної системи внаслідок отримання послуг балансування за цю газову добу, на величину коригування (п. 11 гл. 6 розділу XIV Кодексу ГТС).

Торгова платформа у спірному періоді 2021 року погоджена не була, а тому позивач за первісним визначав маржинальну ціну продажу / придбання природного газу відповідно до пункту 11 глави 6 розділу ХІV Кодексу ГТС.

Відповідно до п. 13 гл. 6 розділу XIV Кодексу ГТС, величина коригування, визначена в пунктах 9 та 11 цієї глави, становить 10 %:

у випадку позитивного небалансу більше ніж 5 % (для операторів газорозподільної системи з метою покриття своїх нормативних та виробничо-технологічних втрат/витрат більше ніж 15 % (включно)) від обсягів природного газу, поданих на точках виходу (за винятком віртуальної торгової точки) до газотранспортної системи у відповідну газову добу;

у випадку негативного небалансу більше ніж 5 % (для операторів газорозподільної системи з метою покриття своїх нормативних та виробничо-технологічних втрат/витрат більше ніж 15 % (включно)) від обсягів природного газу, поданих на точках входу (за винятком віртуальної торгової точки) до газотранспортної системи у відповідну газову добу.

Розмір величини коригування, який визначається згідно з вимогами цього пункту, застосовується на весь розмір добового небалансу.

Згідно п. 14. гл. 6 розділу XIV Кодексу ГТС плата за добовий небаланс для замовника послуг транспортування природного газу розраховується без урахування величини коригування, якщо обсяг добового небалансу не перевищує допустиме відхилення. При цьому у випадку визначення маржинальної ціни продажу/придбання відповідно до пункту 9 цієї глави плата за добовий небаланс для замовника послуг транспортування розраховується виходячи із середньозваженої ціни короткострокових стандартизованих продуктів за газову добу (D).

Згідно пунктів 16-18 глави 6 розділу XIV Кодексу ГТС на підставі остаточних алокацій подач та відборів замовника послуг транспортування природного газу оператор газотранспортної системи здійснює розрахунок остаточного обсягу добового небалансу замовника послуг транспортування природного газу за кожну газову добу звітного місяця та визначає його остаточну плату за добовий небаланс за кожну газову добу і сумарно за звітний місяць.

Оператор газотранспортної системи до 12 числа газового місяця, наступного за звітним, надає замовнику послуг транспортування природного газу в електронному вигляді через інформаційну платформу інформацію про остаточні щодобові подачі та відбори (у розрізі споживачів замовника послуг транспортування природного газу), обсяги та вартість щодобових небалансів у звітному газовому місяці.

У випадку якщо загальна вартість щодобових негативних небалансів протягом звітного газового місяця перевищує загальну вартість щодобових позитивних небалансів протягом звітного газового місяця, оператор газотранспортної системи до 14 числа газового місяця, наступного за звітним, надсилає замовнику послуг транспортування природного газу рахунок на оплату за добовий небаланс (розмір визначається як різниця між загальною вартістю щодобових негативних небалансів протягом звітного газового місяця та загальною вартістю щодобових позитивних небалансів протягом звітного газового місяця). Замовник послуг транспортування природного газу має оплатити рахунок на оплату за добовий небаланс у строк до 20 числа місяця, наступного за звітним.

Як свідчать дані Актів врегулювання щодобових небалансів за газові місяці - вересень, жовтень, грудень 2021 року, для розрахунку розміру плати за добовий небаланс в спірні періоди, маржинальна ціна придбання природного газу визначена позивачем шляхом збільшення вартості природного газу, придбаного/проданого оператором газотранспортної системи внаслідок отримання послуг балансування за газову добу, на величину коригування, що відповідає вимогам пунктів 7, 11, 13, 14 глави 6 розділу XIV Кодексу ГТС.

Отже, вимоги за зустрічним позовом є необґрунтованими.

З урахуванням викладеного, суд дійшов висновку, що зобов`язання в частині оплати негативних небалансів за вересень, жовтень та грудень 2021 року в сумі 121 445 204,85 гривень у строк визначений договором та Кодексом ГТС відповідач не виконав, внаслідок чого допустив прострочення виконання грошового зобов`язання та на день розгляду справи доказів погашення заборгованості матеріали справи не містять.

Крім вимог про стягнення оплати за щодобові негативні небаланси, позивач розрахував та просить стягнути з відповідача пеню згідно п. 13.5. договору у розмірі 13 001 189,63 грн, а також три проценти річних у розмірі 2 991 750,68 грн та інфляційні втрати у розмірі 23 787 460,33 грн на підставі ч. 2 ст. 625 ЦК України.

Відповідно до положень статей 525, 526, 530 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору, у встановлений строк (термін) його виконання та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, одностороння відмова від виконання зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається.

Згідно з ч. 2 ст. 193 ГК України кожна сторона повинна вжити усіх заходів, необхідних для належного виконання нею зобов`язання, враховуючи інтереси другої сторони та забезпечення загальногосподарського інтересу.

Відповідно до ч. 1 ст. 611 ЦК України встановлено, що у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема у вигляді сплати неустойки. Частиною першою ст. 549 ЦК України визначено, що неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання.

Також, положеннями ч. 1 ст. 230 ГК України передбачено, що учасник господарських відносин зобов`язаний сплатити, у разі порушення ним правил здійснення господарської діяльності, невиконання або неналежного виконання господарського зобов`язання господарські санкції у вигляді грошової суми (неустойка, штраф, пеня).

Статтею 625 ЦК України передбачено, що боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

На підставі наведеної норми позивачем нараховано та заявлено до стягнення 3% річних в загальній сумі 2 991 750,68 грн за період з 22.10.2021 по 30.09.2023 року та інфляційні втрати в загальній сумі 23 787 460,33 грн за період з 01.11.2021 по 31. 08.2022 року.

З огляду на встановлений судом факт неналежного виконання відповідачем взятих на себе зобов`язань щодо своєчасної оплати вартості врегулювання щодобових небалансів, суд прийшов до висновку, що вимоги позивача в частині стягнення 2 991 750,68 грн 3% річних та 23 787 460,33 грн інфляційних втрат є обґрунтованими, правомірними та такими, що підлягають задоволенню.

Окрім того, в силу приписів ст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом (ст. 611 ЦК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 216 ГК України учасники господарських відносин несуть господарсько-правову відповідальність за правопорушення у сфері господарювання шляхом застосування до правопорушників господарських санкцій на підставах і в порядку, передбачених цим Кодексом, іншими законами та договором.

Ст. 209 ЦК України встановлено, що особа, яка не виконала зобов`язання або виконала його неналежним чином несе майнову відповідальність на умовах, передбачених законом або договором.

Отже, порушення відповідачем строків оплати вартості врегулювання щодобових небалансів є порушенням зобов`язання, що відповідно до ст. 611 ЦК України тягне за собою правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема сплату неустойки.

Згідно зі ст. 546 - 551 ЦК України виконання зобов`язання може забезпечуватися неустойкою, порукою, гарантією, заставою, притриманням, завдатком. Виконання зобов`язання (основного зобов`язання) забезпечується, якщо це встановлено договором або законом. При цьому, неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Пенею, є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасного виконання грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання і її розмір (ч. 2 ст. 551 ЦК України) встановлюється договором або актом цивільного законодавства.

Відповідно до ч. 6 ст. 232 ГК України нарахування штрафних санкцій за прострочення виконання зобов`язання, якщо інше не встановлено законом або договором, припиняється через шість місяців від дня, коли зобов`язання мало бути виконано.

Згідно вимог ст. 547 ЦК України правочин щодо забезпечення виконання зобов`язання вчиняється в письмовій формі.

Пунктом 13.5 договору сторони передбачили, що в разі порушення замовником строків оплати, передбачених договором, замовник сплачує пеню в розмірі подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла у період, за який сплачується пеня від суми простроченого платежу за кожний день прострочення платежу.

На підставі наведених вище норм чинного законодавства та умов договору, зважаючи на допущене відповідачем порушення щодо строків оплати вартості врегулювання щодобових небалансів, позивачем нараховано та заявлено до стягнення пеню в загальній сумі 13 001 189,63 грн за період з 22.10.2021 року по 22.07.2022 року.

З огляду на встановлений судом факт неналежного виконання останнім взятих на себе зобов`язань щодо своєчасної оплати вартості врегулювання щодобових небалансів за договором № від 11.02.2020 року, суд дійшов висновку, що нарахування 13 001 189,63 грн пені є правомірним, обґрунтованим та доведеним.

За приписами частини 1 статті 2 ГПК України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі ( ч.2 ст. 2 ГПК України).

Згідно з ч. 4 ст. 74 ГПК України суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів.

Натомість згідно з ч. 1, 4 ст. 13 цього Кодексу судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін.

Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у господарських справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом (ч. 1 ст. 14 ГПК України).

Принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Цей принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони. Одночасно цей принцип не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує. Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 02.10.2018 у справі №910/18036/17 та від 23.10.2019 у справі №917/1307/18.

Щодо інших аргументів, суд зазначає, що вони були досліджені у судовому засіданні та не наводяться у рішенні, позаяк не покладаються судом в його основу, тоді як Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються.

Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів учасників даної справи позиція суду ґрунтується на висновках, що їх зробив Європейський суд з прав людини у справі "Проніна проти України" (рішення Європейського суду з прав людини від 18.07.2006), в якому зазначено, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень.

Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.

Також у справі "Серявін та інші проти України" (заява №4909/04; від 10 лютого 2010 року; пункт 58) зазначено, що національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін. Призначення обґрунтованого рішення, зокрема полягає у тому, щоб продемонструвати сторонам, що вони були почуті. Крім того, вмотивоване рішення дає стороні можливість оскаржити його та отримати його перегляд вищестоящою інстанцією (рішення у справі "Hirvisaari v. Finland", заява №49684/99, п.30, від 27 вересня 2001 року). На важливість дотримання судами вимоги щодо мотивованості (обґрунтованості) рішень йдеться також у ряді інших рішень ЄСПЛ (наприклад, "Богатова проти України", "Нечипорук і Йонкало проти України" та ін.).

У цій справі судом надано вичерпну відповідь на всі істотні питання, що виникають при кваліфікації спірних відносин як у матеріально-правовому, так і у процесуальному розумінні, а зроблені в процесі розгляду цього господарського спору заяви не спростовують обставин, встановлених на підставі наявних у справі доказів.

За результатами розгляду справи суд дійшов висновку, що вимоги позивача за первісним позовом є обґрунтованим, а зустрічний позов не підлягає задоволенню.

Згідно приписів ст. 129 ГПК України, судові витрати, пов`язані з розглядом первісного позову покладаються на сторони пропорційно розміру задоволених вимог. Витрати зі сплати судового збору за пред`явлення зустрічного позову, покладаються на позивача за зустрічним позовом.

Керуючись статтями 129,232-233,237-238,240 ГПК України, суд,-

ВИРІШИВ:

1. Первісний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Оператор газотранспортної системи України" задовольнити.

2. Стягнути з Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Полтавагаз" ( вул. В. Козака, 2А, м. Полтава, 36000, ідентифікаційний код 03351912) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Оператор газотранспортної системи України" (пр. Любомира Гузара, 44, м. Київ, 03065, ідентифікаційний код 42795490)

161 225 605,49 грн заборгованості, яка складається з 121 445 204,85 грн заборгованості за послуги балансування обсягів природного газу, 13 001 189,63 грн пені, 2 991 750,68 грн 3% річних, 23 787 460,33 грн інфляційних втрат, а також 868 350 грн. витрат по сплаті судового збору.

Видати наказ із набранням цим рішенням законної сили.

3. Відмовити в задоволенні зустрічного позову Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Полтавагаз" .

Повне рішення складено і підписано 05.05.2023.

Суддя Тимощенко О. М.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду (ч.1,2 ст.241 ГПК України). Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо у судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції (ст.ст.256 ГПК України). Згідно ст.257 ГПК України, апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції. Відповідно до п.17.5 Перехідних положень ГПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.