ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

про скасування рішення третейського суду

"02" травня 2023 р. Справа№ 873/33/23

Північний апеляційний господарський суд

суддя: Поляков Б.М.

за участю секретаря судового засідання Дюкарєвої І.М.

розглянувши заяву ОСОБА_1 та Фермерського господарства "Аграрник-К"

про скасування рішення Постійно діючого Третейського суду при Асоціації українських банків від 21.12.2022 у справі №48/22

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Агрохім-Партнер"

до ОСОБА_1

Фермерського господарства "Аграрник-К"

про стягнення заборгованості та нарахованого розміру грошових коштів у зв`язку із неналежними та несвоєчасним здійсненням виконання зобов`язання

за участю представників сторін відповідно до протоколу судового засідання від 02.05.2023

В С Т А Н О В И В :

Рішенням Постійно діючого Третейського суду при Асоціації українських банків від 21.12.2022 у справі №48/22 позов задоволено, стягнуто солідарно з Фермерського господарства "Аграрник-К" та ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Агрохім-Партнер" суму заборгованості та нарахованого розміру грошових коштів у зв`язку із неналежними та несвоєчасним здійсненням виконання зобов`язання за Договором поставки товару №11/22/СЛ від 02.12.2021 у загальному розмірі 559 188 грн 61 коп. Стягнуто з Фермерського господарства "Аграрник-К" та ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Агрохім-Партнер" третейський збір у сумі 5 992 грн.

ОСОБА_1 та ФГ "Аграрник-К"звернулися до Північного апеляційного господарського суду із заявою про скасування рішення Постійно діючого Третейського суду при Асоціації українських банків від 21.12.2022 у справі №48/22.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, справа №873/33/23 передана на розгляд судді Поляков Б.М.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 30.01.2023 прийнято до розгляду заяву ОСОБА_1 та Фермерського господарства "Аграрник-К" про скасування рішення Постійно діючого Третейського суду при Асоціації українських банків від 21.12.2022 у справі №48/22. Розгляд справи №873/33/23 призначено на 28.02.2023. Визнано явку всіх учасників обов`язковою.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 28.02.2023 розгляд заяви ОСОБА_1 та Фермерського господарства "Аграрник-К" про скасування рішення Постійно діючого Третейського суду при Асоціації українських банків від 21.12.2022 у справі №48/22 відкласти на 28.03.2023. Визнано явку всіх учасників обов`язковою.

В судовому засіданні 28.03.2023 оголошено перерву в розгляді справи до 10.04.2023.

В судовому засіданні 10.04.2023 оголошено перерву в розгляді справи до 02.05.2023.

В судове засідання 02.05.2023 з`явилися представники позивача та відповідача й надали суду свої пояснення.

Розглянувши наявні матеріали справи та дослідивши доводи заяви, суд вважає, що заява ОСОБА_1 та Фермерського господарства "Аграрник-К" про скасування рішення Постійно діючого Третейського суду при Асоціації українських банків від 21.12.2022 у справі №48/22 підлягає задоволенню з огляду на наступне.

За частиною шостою статті 55 Конституції України кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Одним із способів реалізації права кожного будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань у сфері цивільних та господарських правовідносин є звернення до третейського суду (пункт 5 рішення Конституційного Суду України від 24.02.2004 № 3-рп/2004).

Функціонування третейських судів в Україні та можливість передачі на їх розгляд спорів у сфері цивільних і господарських правовідносин базується не лише на принципах національного, а й міжнародного права (пункт 3.2 рішення Конституційного Суду України у справі про завдання третейського суду від 10.01.2008 № 1-рп/2008).

Одним із таких принципів (гарантій) є розгляд справи законним складом суду, який виражає правомірність участі судді у розгляді конкретної справи.

Законодавчі вимоги до складу третейського суду та порядку його формування у третейській справі урегульовані Законом України "Про третейські суди".

Відповідно до частини першої статті 7 Закону України "Про третейські суди" в Україні можуть утворюватися та діяти постійно діючі третейські суди та третейські суди для вирішення конкретного спору (суди ad hoc).

Згідно із частиною четвертою статі 10 Закону України "Про третейські суди" порядок та правила розгляду справ у постійно діючих третейських судах встановлюється цим Законом та регламентом третейського суду.

Регламент третейського суду повинен визначати, зокрема, порядок формування складу третейського суду. Регламент третейського суду може містити положення, які хоча і не передбачені цим Законом, але не суперечать принципам організації та діяльності третейського суду, визначеним цим Законом, і є необхідними для належного здійснення третейським судом повноважень з третейського вирішення спорів (частина п`ята статті 10 Закону України "Про третейські суди").

Відповідно до частин першої, третьої, четвертої статті 16 Закону України "Про третейські суди" склад третейського суду формується шляхом призначення чи обрання третейських суддів (третейського судді). У постійно діючому третейському суді кількісний та персональний склад третейського суду визначається за правилами, встановленими регламентом третейського суду. У третейському суді для вирішення конкретного спору сторони на свій розсуд можуть домовитися про кількісний і персональний склад третейського суду.

Згідно із частинами першою, другою статті 17 Закону України "Про третейські суди" формування складу третейського суду в постійно діючому третейському суді здійснюється в порядку, встановленому регламентом третейського суду. Формування складу третейського суду в третейському суді для вирішення конкретного спору здійснюється в порядку, погодженому сторонами.

Пунктом 9.2. договору поставки товару №11/22/СЛ від 02 грудня 2021 року сторони погодили те, що всі вимоги, які виникають при виконанні даного Договору, припиненні, зміні, визнання недійсним повністю або частково, або у зв`язку з ним, або випливають з нього та становлять предмет спору, підлягають розгляду у Постійно діючому Третейському суді при Асоціації українських банків за адресою: 02660, м. Київ, вул. Євгена Сверстюка, 15 (свідоцтво про реєстрацію постійно діючого третейського суду №007-2005 від 21.06.2005року, видане Київським міським управлінням юстиції) відповідно до Регламенту Постійно діючого Третейського суду при Асоціації українських банків, який є невід`ємною частиною даної третейської угоди та знаходиться у відкритому доступі на сайті цього суду http://tretsud.aub.org.ua.

Згідно із пунктом 1 статті 17 Регламенту Постійно діючого Третейського суду при Асоціації українських банків формування складу третейського суду в постійно діючому Третейському суді здійснюється в порядку, встановленому цим Регламентом. Якщо інше не передбачено третейською угодою справа розглядається одним суддею.

Пунктом 2 статті 17 Регламенту Постійно діючого Третейського суду при Асоціації українських банків визначено, що якщо спір підлягає розгляду суддею одноособово, не пізніше 5 днів з моменту реєстрації позовної заяви голова третейського суду або заступник повинен призначити суддю.

Статтею 9 Положення про Постійно діючий Третейський суд при Асоціації українських банків визначено, що голова третейського суду з питань, що належить до його повноважень, видає накази і розпорядження.

Системний аналіз наведених положень Регламенту Постійно діючого Третейського суду при Асоціації українських банків та Положення свідчить, що формування складу суду - визначення та призначення судді у конкретній третейській справі, спір, в якій підлягає розгляду суддею одноособово, віднесено до повноважень голови третейського суду або його заступника, який з цього приводу видає розпорядження.

Такі положення Регламенту Постійно діючого Третейського суду при Асоціації українських банків цілком узгоджуються із приписами статей 16, 17 Закону України "Про третейські суди", якими унормовано порядок формування складу третейського суду в постійно діючому третейському суді та відповідають змісту третейського застереження, погодженого сторонами у пункті 13.2. договору купівлі-продажу та пункті 6.2. договору поруки.

Таким чином визначення та призначення судді у конкретній третейській справі має відбуватися з дотриманням порядку призначення судді для розгляду справи, визначеного Регламентом Постійно діючого Третейського суду при Асоціації українських банків.

За пунктом 2 статті 17 Регламенту Постійно діючого Третейського суду при Асоціації українських банків вчинення головою третейського суду або його заступником дій з призначення судді для розгляду третейської справи обмежене часовим проміжком - пізніше 5 днів з моменту реєстрації позовної заяви.

Недотримання таких вимог свідчить про порушення вимог законності формування складу третейського суду, яка в тому числі також є одним із принципів на яких за статтею 4 Закону України "Про третейський суд" утворюється і діє третейський суд.

Отже, вимога щодо розгляду справи судом, встановленим законом, яка, застосовна до розгляду справ третейським судом, окрім іншого, передбачає дотримання вимог щодо призначення складу суду у конкретній справі, а, отже, вимагає перевірки легітимності участі судді у розгляді відповідної справи (див. постанову Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 11.02.2021 у справі № 870/89/20).

У справі, яка переглядається, розгляд третейської справи за позовом ТОВ "Агрохім-Партнер" та оскаржене рішення третейського суду ухвалено третейським суддею Мамченко Ю. В.

Підставою здійснення розгляду справи третейським суддею Мамченко Ю. В. визначено розпорядження голови Третейського суду при Асоціації українських банків Жукова А. М. у справі № 48/22 (а.с. 153 третейської справи).

Проте зі змісту наявного в третейській справі розпорядження голови Третейського суду про призначення складу третейського суду вбачається, що наявні в ньому у лівому куті рядки не містять заповнених відомостей щодо номеру та дати видачі відповідного розпорядження у справі.

Тобто, в розпорядженні голови Третейського суду відсутні такі реквізити як номер та дата видачі розпорядження.

Водночас суд враховує, що 18.06.2015 наказом Міністерства юстиції України № 1000/5 затверджені Правила організації діловодства та архівного зберігання документів у державних органах, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах і організаціях (далі - Правила № 1000/5), які регламентують порядок та правила ведення діловодства, в тому числі вимоги щодо створення та оформлення ними організаційно-розпорядчих документів.

Відповідно до пункту 1 розділу І Правил № 1000/5 ці Правила встановлюють єдині вимоги щодо створення управлінських документів і роботи зі службовими документами, а також порядок їх архівного зберігання в державних органах, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах і організаціях незалежно від форм власності (далі - установи). Ці Правила є нормативно-правовим актом, обов`язковим для виконання всіма установами.

За пунктом 2 розділу І, пунктом 4 глави 1 розділу ІІ Правил № 1000/5 організаційно-розпорядча документація - уніфікована підсистема управлінської документації, що забезпечує організацію процесів управління та управлінської праці. Право на видання певного виду розпорядчого документа (постанови, рішення, наказу, розпорядження) закріплюється у положенні (статуті) установи і зумовлюється правовим статусом установи та порядком прийняття управлінських рішень (на підставі єдиноначальності або колегіальності).

Відповідно до пункту 11 глави 1 розділу ІІ Правил № 1000/5 оформлення реквізитів організаційно-розпорядчої документації та порядок їх розташування здійснюються з урахуванням вимог Національного стандарту України "Державна уніфікована система документації. Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. ДСТУ 4163-2020", прийнятого наказом Державного підприємства "Український науково-дослідний і навчальний центр проблем стандартизації, сертифікації та якості" від 01.07.2020 № 144 (далі - ДСТУ 4163-2020).

Пунктом 1.2. ДСТУ 4163-2020 визначено, що цей стандарт установлює: склад реквізитів документів; вимоги до змісту та місця розташування реквізитів у документах; вимоги до бланків та оформлення документів; вимоги до виготовлення документів.

За пунктом 4.4. ДСТУ 4163-2020 документи, що їх створюють юридичні особи, обов`язково повинні мати такі реквізити: найменування юридичної особи (04), назва виду документа (09) (не зазначають на листах), дата документа (10), реєстраційний індекс документа (11), заголовок до тексту документа (19), текст документа (20), підпис (для електронних документів - електронний підпис або електронна печатка в разі відсутності електронного підпису) (22).

Дата документа - це, відповідно, дата його підписання, затвердження, прийняття, реєстрації або складення. Реєстраційний індекс документа складається з порядкового номера цього документа в межах групи документів, що реєструють, який доповнюється індексами, що застосовують в юридичній особі, зокрема індексом за номенклатурою справ, структурного підрозділу, кореспондентів, посадових осіб, які розглядають або підписують документ, виконавців, питань діяльності яких стосується документ (пункти 5.10., 5.11. ДСТУ 4163-2020).

Пунктами 4.1.4, 4.1.10 Національного стандарту України "Діловодство й архівна справа. Терміни та визначення понять" ДСТУ 2732:2004, затвердженого наказом Держспоживстандарту України від 28.05.2004 № 97 (далі - ДСТУ 2732:2004) визначено, що дата (службового) документа це реквізит службового документа, який свідчить про час створення і (або) підписання, затвердження, прийняття, зареєстрування службового документа; реквізит (службового) документа це інформація, зафіксована в службовому документі для його ідентифікування, організування обігу і (або) надання йому юридичної сили.

Схоже визначення поняття змісту реквізиту службового документа закріплено у пункті 2 розділу І Правил № 1000/5, який визначає реквізит службового документа як обов`язковий елемент, зафіксований в документі для його ідентифікації, організації обліку та надання йому юридичної сили.

Згідно з пунктом 3.12 ДСТУ 2732:2004 юридична сила (службового документа) це властивість службового документа, надана чинним законодавством, яка є підставою для вирішення правових питань, здійснювати правове регулювання і (або) управлінські функції.

Отже, дата та реєстраційний індекс розпорядження є обов`язковим реквізитами розпорядження як організаційно-розпорядчого документа, наявність належного оформлення яких надає йому юридичної сили, а в зворотному випадку - відсутність таких обов`язкових реквізитів (їх не зазначення) свідчить, що такого документа немає юридичної сили.

До того ж, як свідчить зміст пункту 2 статті 17 Регламенту Постійно діючого Третейського суду при Асоціації українських банків, саме з наявністю такого реквізиту розпорядження голови третейського суду про призначення складу третейського суду як дата, пов`язується можливість перевірки та надання оцінки дотримання порядку визначення складу суду для розгляду конкретної третейської справи, адже саме дата розпорядження дозволяє перевірити та визначити наявність у третейського судді повноважень на вчинення процесуальних дій у третейській справі з відповідної дати.

Відсутність у розпорядженні голови Третейського суду при Асоціації українських банків таких реквізитів як дата його видачі та реєстраційний індекс (номер) ставить під обґрунтований сумнів юридичну силу такого документа та позбавляє можливості перевірити й достеменно встановити момент набуття повноважень (компетенції) третейським суддею для розгляду конкретної справи.

За цих умов, склад суду, яким здійснено розгляд третейського спору за наявності відповідних обставин не може бути визнано таким, що відповідає вимогам статей 16 - 19 Закону України "Про третейські суди".

Зазначене повністю узгоджується з позицією висловленою у постанові Верховного Суду від 23.02.2023 у справі №873/88/22.

Враховуючи наведе вище, оскільки склад, яким прийнято рішення не відповідає вимогам статей 16 - 19 Закону України "Про третейські суди", що відповідно до пункту 4 частини 2 статті 350 ГПК України є підставою для скасування рішення від 21.12.2022 у справі № 48/22.

Таким чином суд прийшов до висновку, що заяву ОСОБА_1 та Фермерського господарства "Аграрник-К" про скасування рішення Постійно діючого Третейського суду при Асоціації українських банків від 21.12.2022 у справі №48/22 слід задовольнити, а Рішення Постійно діючого Третейського суду при Асоціації українських банків від 21.12.2022 у справі №48/22 - скасувати.

За результатом розгляду заяви ОСОБА_1 та Фермерського господарства "Аграрник-К" про скасування рішення Постійно діючого Третейського суду при Асоціації українських банків від 21.12.2022 у справі №48/22 витрати скаржників зі сплати судового збору за подання заяви підлягають покладенню на ТОВ"Агрохім-Партнер".

У зв`язку з введенням указами Президента України воєнного стану на всій території України; можливістю незнаходження осіб за вказаними в апеляційних скаргах адресами, зокрема, у зв`язку з евакуацією; тимчасовою нероботою АТ "Укрпошта", зокрема, на тимчасово окупованих та звільнених від агресора територіях; та інше, з метою належного повідомлення сторін в цій особливій для країни ситуації, відповідно до приписів п.п. 6, 7 ст. 6 та ст. 169 ГПК України, колегія суддів вважає за можливе повідомляти осіб про розгляд справи не через АТ "Укрпошта", а іншими засобами, які доступні в період воєнного стану (надсилання повідомлення на електрону пошту сторін, електронний кабінет, повідомлення на офіційному сайті ПАГС); докази повідомлення долучати до матеріалів справи.

Керуючись статтями 234, 346-356 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд, -

УХВАЛИВ:

1. Заяву ОСОБА_1 та Фермерського господарства "Аграрник-К" про скасування рішення Постійно діючого Третейського суду при Асоціації українських банків від 21.12.2022 у справі №48/22 задовольнити.

2. Рішення Постійно діючого Третейського суду при Асоціації українських банків від 21.12.2022 у справі №48/22 скасувати.

3. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Агрохім-Партнер" на користь ОСОБА_1 та Фермерського господарства "Аграрник-К" судовий збір у розмірі 1342 грн за подання заяви про скасування рішення третейського суду.

4. Матеріали третейської справи №48/22 повернути Постійно діючому Третейському суду при Асоціації українських банків.

Ухвала, якщо вона не буде оскаржена в апеляційному порядку, набирає законної сили після закінчення строку на апеляційне оскарження. У разі подання апеляційної скарги ухвала суду набирає законної сили після розгляду справи судом апеляційної інстанції (ч.ч.4,5 ст. 351, ч.ч.5,6 ст. 356 ГПК України).

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку, встановленому для оскарження рішення суду першої інстанції, до Верховного Суду на підставі ч. 3 ст. 351, ч. 3 ст. 356 та ч. 2 ст. 253 ГПК України у строк, передбачений ст. 256 ГПК України.

Суддя Б.М. Поляков