ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про відкриття провадження

"26" квітня 2023 р. м. Київ Справа № 911/1213/23

Суддя Конюх О.В., розглянувши позовні матеріали

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю Хайвей (62403, Харківська обл., смт. Бабаї, вул. Вторчерметівська, буд.4, ідентифікаційний код 39834911)

до відповідача: держави Російська Федерація в особі Міністерства юстиції Російської Федерації (РФ, 119991, м. Москва, вул. Житная, буд. 14, будівля 1)

про стягнення 245 908,35 грн.,

ВСТАНОВИВ:

позивач Товариство з обмеженою відповідальністю Хайвей 24.04.2023 звернувся до Господарського суду Київської області з позовом вих. №18/04 від 18.04.2023 до відповідача держави-агресора Російська Федерація в особі Міністерства юстиції Російської Федерації, в якому просить суд:

- стягнути з держави Російська Федерація на користь ТОВ «Хайвей» суму спричинених збитків, що виникли внаслідок російської збройної агресії на території України, в розмірі 245 908,35 грн.;

- стягнути з держави Російська Федерація на користь ТОВ «Хайвей» суму судових витрат, які позивач поніс та які очікує понести в зв`язку із розглядом справи.

Позов обґрунтований тим, що в результаті воєнної агресії Російської Федерації на території міста Ірпінь було знищене майно, що належить ТОВ «Хайвей», а саме автомобіль Renault Dokker, державний номер НОМЕР_1 , свідоцтво про реєстрацію НОМЕР_2 , номер кузова (шасі) VIN НОМЕР_3 , 2020 року випуску, залишкова (балансова) вартість якого станом на 28.02.2022 становила 245 908,35 грн.

Розглянувши матеріали позовної заяви, суд встановив таке.

Статтею 124 Конституції України передбачено, що юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір та будь-яке кримінальне обвинувачення. У передбачених законом випадках суди розглядають також інші справи.

Згідно з приписами ч. 1 ст. 3 ГПК України судочинство в господарських судах здійснюється відповідно до Конституції України, цього Кодексу, Закону України "Про міжнародне приватне право", Закону України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом", а також міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Відповідно до ч.1 ст.79 Закону України "Про міжнародне приватне право" пред`явлення позову до іноземної держави, залучення іноземної держави до участі у справі як відповідача або третьої особи, накладення арешту на майно, яке належить іноземній державі та знаходиться на території України, застосування щодо такого майна інших засобів забезпечення позову і звернення стягнення на таке майно, - можуть бути допущені лише за згодою компетентних органів відповідної держави, якщо інше не передбачено міжнародним договором України або законом України.

Крім того, Закон України Про міжнародне приватне право встановлює судовий імунітет щодо іноземної держави, за відсутності згоди компетентних органів цієї держави на залучення її до участі у справі у національному суді іншої держави, зокрема, в якості відповідача.

Суверенні імунітети - це вилучення іноземної держави, її майна, з-під юрисдикції національного суду. Це означає, що пред`явлення позову до іноземної держави, застосування до такої держави та її майна забезпечувальних заходів, звернення стягнення на її кошти і майно є неможливим.

Особливістю правового статусу держави як суб`єкта міжнародних відносин є наявність у неї імунітету, який ґрунтується на загальному принципі міжнародного права "рівний над рівним не має влади і юрисдикції".

Однак необхідною умовою дотримання цього принципу є взаємне визнання суверенітету країни, тож коли РФ заперечує суверенітет України та вчиняє щодо неї загарбницьку війну, жодних зобов`язань поважати та дотримуватися суверенітету цієї країни немає.

У міжнародному праві кодифіковані підстави для обмеження судового імунітету іноземної держави внаслідок завдання фізичної шкоди особі або збитків майну є так званий "деліктний виняток" (англ. "tort exception").

Умовами, необхідними для застосування "деліктного винятку", є:

1) принцип територіальності: місце дії/бездіяльності має бути на території держави суду;

2) присутність автора дії/бездіяльності на території держави суду в момент вчинення дії/бездіяльності (агента чи посадової особи іноземної держави);

3) дія/бездіяльність ймовірно може бути привласнена державі;

4) відповідальність за дії/бездіяльність передбачена положеннями законодавства держави суду;

5) завдання смерті, фізичної шкоди особі, збитків майну чи його втрата;

6) причинно-наслідковий зв`язок між діями/бездіяльністю і завданням смерті, фізичної шкоди особі або збитків майну чи його втратою.

Такого правового висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 14.04.2022 у справі №308/9708/19. Крім того, Верховний Суд у вказаній постанові виходить із того, що у разі застосування деліктного винятку будь-який спір, що виник на її території, навіть з іноземною країною, зокрема й РФ, може бути розглянутий та вирішений судом України як належним та поважним судом.

Визначаючи, чи поширюється на РФ судовий імунітет у справі №911/2065/22, суд врахував таке:

- предметом позову є відшкодування шкоди майну і активам, що безпосередньо використовувались у господарській діяльності позивача, завданої військовими діями відповідача як держави-агресора.

- місце завдання шкоди є територія суверенної держави Україна за адресою: Київська обл., Бучанський район, м. Ірпінь, вул. Пушкінська 46.

- вчинення актів збройної агресії РФ не є реалізацією її суверенних прав, а свідчить про порушення зобов`язання поважати суверенітет та територіальну цілісність України.

Також судом враховано правову позицію, викладену в постанові Верховного Суду від 14.04.2022 у справі №308/9708/19, відповідно до якої національне законодавство України виходить із того, що за загальним правилом шкода, завдана в Україні особі в результаті протиправних дій будь-якої іншої особи (суб`єкта), може бути відшкодована за рішенням суду України (за принципом «генерального делікту»).

Беручи до уваги характер спірних правовідносин та предмет доказування, обраний позивачем спосіб захисту, обсяг та характер доказів у справі, які мають бути зібрані та досліджені, господарський суд дійшов висновку, що дану справу слід розглядати за правилами загального позовного провадження з повідомленням сторін.

Таким чином суд дійшов висновку щодо відкриття провадження у справі №911/1213/23 за правилами загального позовного провадження.

Враховуючи розірвання дипломатичних відносин України з Російською Федерацією, що унеможливлює надсилання цієї ухвали на адресу відповідача, повідомлення відповідача про дату, час та місце проведення судових засідань у даній справі здійснюватиметься шляхом розміщення на офіційному веб-порталі судової влади України відповідного оголошення в порядку, передбаченому ч.ч. 4, 5 ст. 122 ГПК України.

Додатково, суд звертає увагу позивача на Постанову Кабінету Міністрів України від 20.03.2022 №326, якою затверджено Порядок визначення шкоди та збитків, завданих Україні внаслідок збройної агресії Російської Федерації.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 12, 122, 176, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Прийняти заяву до розгляду та відкрити провадження у справі №911/1213/23. Справа розглядатиметься в порядку загального позовного провадження в судовому засіданні із повідомленням сторін. Відповідно до частини 1 ст. 10 ГПК України господарське судочинство у справі здійснюється державною мовою - українською. Відповідно до ст. 72 ГПК України відповідач має право подати заяву про допуск ухвалою суду до участі у справі перекладача.

2. Підготовче судове засідання призначити на 29.05.2023 о 12:30. Засідання відбудеться в приміщенні господарського суду Київської області (м. Київ, вул. Симона Петлюри, 16/108).

3. Відповідач має право подати відзив протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання ним ухвали про відкриття провадження у справі. До відзиву додаються докази, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача та докази надіслання відзиву іншим учасникам справи. Копія відзиву та доданих до нього документів має бути надіслана іншим учасникам справи одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду (ст. 165 ГПК України).

4. Учасникам справи письмові докази, які подаються до господарського суду, оформлювати відповідно до вимог ст. 91 ГПК України. Зобов`язати учасників справи всі заяви, пояснення, клопотання, заперечення у справі викладати виключно у письмовій формі (ч. 2 ст. 169 ГПК України).

Подача документів здійснюється через канцелярію господарського суду Київської області з супровідним листом.

5. Попередити відповідача про те, що відповідно до ч. 9 ст. 165, ч. 2 ст. 178 ГПК України у разі ненадання відзиву у встановлений судом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

6. Роз`яснити сторонам, що відповідно до ст. 135 ГПК України суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі від одного до десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, зокрема, за ухилення від вчинення дій, покладених судом на учасника судового процесу.

7. Рекомендувати учасникам справи необхідні документи надсилати в електронному вигляді на електронну адресу суду: , або шляхом реєстрації у підсистемі Електронний суд, або поштою. Звернути увагу учасників справи на вимоги ч. 8 ст. 42 ГПК України щодо необхідності скріплення електронних документів ЕЦП.

8. Підготовче засідання проводиться судом з повідомленням учасників справи. Повноваження адвоката як представника підтверджуються договором про надання правової допомоги, довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України Про адвокатуру та адвокатську діяльність. Повноваження особи, яка представляє інтереси учасника справи в порядку самопредставництва, підтверджуються наказом про призначення на посаду, посадовою інструкцією, положенням про відділ, статутом, трудовим договором (контрактом) тощо.

9. Інформацію по справі, що розглядається, сторони можуть отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет (http://court.gov.ua/fair/).

Ухвала набирає законної сили у порядку, встановленому частиною 2 ст. 235 Господарського процесуального кодексу України з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Суддя О.В. Конюх

Учасники справи мають право оперативно отримувати процесуальні документи суду шляхом направлення на електронну пошту, для чого учасники справи можуть заповнити заяву за формою, що додається, та подати її суду в електронному (за умови підпису ЕЦП) або паперовому вигляді.

Відповідно до Розпорядження голови господарського суду Київської області від 19.07.2022 №6-А Про порядок дій при оголошенні повітряної тривоги, у разі оголошення сигналу повітряна тривога співробітники служби охорони мають забезпечити вихід відвідувачів суду за межі території та обмежити допуск на територію суду відвідувачів та працівників суду до оголошення відбій повітряної тривоги.

Відповідно до частин 6 та 7 статті 6 ГПК України адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, державні органи, органи місцевого самоврядування, суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки та особи, які провадять клірингову діяльність у значенні, наведеному в Законі України "Про ринки капіталу та організовані товарні ринки", реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в добровільному порядку.

Особам, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, суд вручає будь-які документи у справах, в яких такі особи беруть участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення на офіційні електронні адреси таких осіб, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Інформація про права та обов`язки учасників справи.

Відповідно до стаття 42 ГПК України учасники справи мають право: ознайомлюватися з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, одержувати копії судових рішень; подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; брати участь у дослідженні доказів; ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам; подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб; ознайомлюватися з протоколом судового засідання, записом фіксування судового засідання технічними засобами, робити з них копії, подавати письмові зауваження з приводу їх неправильності чи неповноти; оскаржувати судові рішення у визначених законом випадках; користуватися іншими визначеними законом процесуальними правами.

Учасники справи зобов`язані: виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою; подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази;надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні; виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

У випадку невиконання учасником справи його обов`язків суд застосовує до такого учасника справи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом.

За введення суду в оману щодо фактичних обставин справи винні особи несуть відповідальність, встановлену законом.

Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним цифровим підписом учасника справи (його представника).

Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

Відповідно до ст. 46 ГПК України сторони користуються рівними процесуальними правами. Крім прав та обов`язків, визначених у статті 42 цього Кодексу: позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) - на будь-якій стадії судового процесу; позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог - до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження; відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

У разі направлення справи на новий розгляд до суду першої інстанції зміна предмета, підстав позову не допускаються, крім випадків, визначених цією статтею.

Зміна предмета або підстав позову при новому розгляді справи допускається в строки, встановлені частиною третьою цієї статті, лише у випадку, якщо це необхідно для захисту прав позивача у зв`язку із зміною фактичних обставин справи, що сталася після закінчення підготовчого засідання, або якщо справа розглядалася за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання при первісному розгляді справи.

У разі подання будь-якої заяви, передбаченої пунктом 2 частини другої, частиною третьою або четвертою цієї статті, до суду подаються докази направлення копії такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи. У разі неподання таких доказів суд не приймає до розгляду та повертає заявнику відповідну заяву, про що зазначає в ухвалі.

Суд не приймає відмови від позову, зменшення розміру позовних вимог, визнання позову відповідачем у справі, в якій особу представляє її законний представник, якщо його дії суперечать інтересам особи, яку він представляє.

Сторони можуть укласти мирову угоду на будь-якій стадії судового процесу.

Відповідно до ст. 200 ГПК України учасники судового процесу, а також інші особи, присутні в залі судового засідання, зобов`язані виконувати розпорядження головуючого, додержуватися в судовому засіданні встановленого порядку та утримуватися від будь-яких дій, що свідчать про явну неповагу до суду або встановлених у суді правил. За прояв неповаги до суду винні особи притягуються до відповідальності, встановленої законом.