ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

"02" травня 2023 р. Справа№ 910/13708/21

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Майданевича А.Г.

суддів: Ткаченка Б.О.

Суліма В.В.

за участю секретаря судового засідання Шевченко Н.А.

за участю представників сторін:

від позивача: Фур`як Я.А.,Савчук В.В.;

від відповідача : Демченко Т.С., Попічко Р.Р.

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання представника позивача Фур`як Я.А. про повернення апеляційної скарги

при розгляді апеляційної скарги Державної компанії з експорту та імпорту продукції і послуг військового та спеціального призначення "Укрспецекспорт"

на рішення Господарського суду міста Києва від 17.01.2023

у справі №910/13708/21

за позовом Державного підприємства "Державне Київське конструкторське бюро "Луч"

до Державної компанії з експорту та імпорту продукції і послуг військового та спеціального призначення "Укрспецекспорт"

про розірвання договору та стягнення 2 441 857,69 дол. США, що еквівалентно 65 076 484,18 грн,

В С Т А Н О В И В:

02.05.2023 у судовому засіданні представник позивача Фур`як Я.А. заявив клопотання про визнання подання відповідачем апеляційної скарги зловживанням процесуальними правами та просив її повернути.

Вказане клопотання мотивоване тим, що докази надані відповідачем містять неточності та суперечності, не узгоджуються з доказами, отриманими з офіційних джерел та відповідних державних органів і юридичних осіб, що свідчить про зловживання останнім своїми процесуальними правами.

Розглянувши у судовому засідання заявлене клопотання, заслухавши учасників судового процесу, колегія суддів дійшла висновку, що вказане клопотання не підлягає задоволенню, з огляду на наступне.

Відповідно до частин 2 статті 43 Господарського процесуального кодексу України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню господарського судочинства, зокрема:

1) подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, спрямованих на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення;

2) подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями;

3) подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер;

4) необґрунтоване або штучне об`єднання позовних вимог з метою зміни підсудності справи, або завідомо безпідставне залучення особи як відповідача (співвідповідача) з тією самою метою;

5) укладення мирової угоди, спрямованої на шкоду правам третіх осіб, умисне неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі.

Правовідносини суду з кожним учасником процесу підпорядковані досягненню головної мети - винесення законного та обґрунтованого рішення, а також створення особам, що беруть участь у справі, процесуальних умов для забезпечення захисту їх прав, а також прав та інтересів інших осіб.

Господарський процесуальний обов`язок сторони - це належна поведінка сторони в господарському судочинстві, що вимагається та забезпечується процесуальним законом, а також кореспондує суб`єктивному процесуальному праву суду.

Процесуальні права надані законом тим особам, які беруть участь у процесі для сприяння суду при розгляді справ, для сприяння їх правильному вирішенню, і кожного разу, коли сторона у справі вчиняє будь-яку процесуальну дію не з цією метою, а задля досягнення якихось сторонніх цілей (для введення суду в оману, для затягування розгляду, для створення перешкод у розгляді справи) вона виходить за межі дійсного змісту свого права, тобто зловживає ним.

Зловживання правом - це свого роду спотворення права. У цьому випадку особа надає своїм діям повну видимість юридичної правильності, використовуючи насправді свої права в цілях, які є протилежними тим, що переслідує позитивне право.

Колегія суддів звертає увагу, що основною ознакою зловживання процесуальними правами є відсутність наміру вирішити реально існуючий спір, або забезпечити захист свого реально порушеного права, або намір перешкодити законним діям інших осіб шляхом звернення до суду та створення штучного судового спору, або використання судового спору як способу не виконувати вимоги законодавства щодо здійснення визначених ним дій тощо. Разом з тим, межа між дійсним наміром захистити свої права та зловживанням процесуальними правами дуже тонка, а тому суди повинні ретельно з`ясовувати підстави звернення до суду з позовом, заявлених клопотань, подання заяв, наслідки такого звернення та мету, яку має намір особа досягти.

Водночас, колегія суддів зазначає, що згідно з пунктом 5 частини 1 статті 42 Господарського процесуального кодексу України учасники справи мають право оскаржувати судові рішення у визначених законом випадках.

Відповідно до приписів частини 1 статті 254 Господарського процесуального кодексу України учасники справи мають право подати апеляційну скаргу на рішення суду першої інстанції.

Під зловживанням процесуальними правами, слід розуміти особливу форму господарського процесуального правопорушення, тобто умисні, недобросовісні дії учасників господарського процесу, що супроводжуються порушенням умов здійснення суб`єктивних процесуальних прав учасників судового процесу та їх представників, та перешкоджанням діяльності суду по справедливому та своєчасному розгляду і вирішенню господарської справи.

Правовідносини суду з кожним учасником процесу підпорядковані досягненню головної мети - винесення законного та обґрунтованого рішення, а також створення особам, що беруть участь у справі, процесуальних умов для забезпечення захисту їх прав, а також прав та інтересів інших осіб. У разі ж коли сторона у справі вчиняє будь-яку процесуальну дію не з цією метою, а задля досягнення якихось сторонніх цілей (для введення суду в оману, для затягування розгляду, для створення перешкод опоненту) вона виходить за межі дійсного змісту свого права, тобто зловживає ним.

Враховуючи вказане вище, колегія суддів зазначає, що визнання дій учасників справи як зловживання процесуальними правами є правом суду, яке ним реалізовується залежно від конкретних обставин справи, у зв`язку з чим, суд апеляційної інстанції не знайшов правових підстав для визнання дій Державної компанії з експорту та імпорту продукції і послуг військового та спеціального призначення "Укрспецекспорт", як зловживанням процесуальними правами щодо недобросовісної поведінки відповідача з приводу подачі безпідставної апеляційної скарги та затягування часу набрання рішенням законної сили.

Аналогічна позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 02.09.2021 у справі № 33/29.

У свою чергу, суд апеляційної інстанції зазначає, що відповідач скористався передбаченим Господарським процесуальним кодексом України правом на апеляційне оскарження рішення Господарського суду міста Києва від 17.01.2023 у справі № 910/13708/21.

Таким чином, колегія суддів дійшла висновку про відмову у задоволенні клопотання представника позивача Фур`як Я.А. про зловживання процесуальними правами відповідачем та повернення апеляційної скарги.

Керуючись ст.ст. 43, 234, 281 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання представника Державного підприємства "Державне Київське конструкторське бюро "Луч" Фур`як Я.А. про повернення апеляційної скарги - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями та не підлягає оскарженню.

Головуючий суддя А.Г. Майданевич

Судді Б.О. Ткаченко

В.В. Сулім