УХВАЛА

24 квітня 2023 року

м. Київ

cправа № 904/2843/22

Верховний Суд у складі судді Касаційного господарського суду Бенедисюка І.М.,

розглянувши матеріали касаційної скарги товариства з обмеженою відповідальністю науково-виробничого підприємства "Мегаполіс",

на постанову Центрального апеляційного господарського суду від 27.02.2023 та

додаткову постанову Центрального апеляційного господарського суду від 21.03.2023

за позовом товариства з обмеженою відповідальністю науково-виробничого підприємства "Мегаполіс"

до акціонерного товариства "ДТЕК Дніпровські електромережі"

про визнання протиправним та скасування рішення,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю науково-виробниче підприємство "Мегаполіс" (далі - ТОВ НВП "Мегаполіс", позивач) звернулося 06.04.2023 до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду з касаційною скаргою, в якій просить: скасувати постанову Центрального апеляційного господарського суду від 27.02.2023 (повний текст постанови виготовлено 21.03.2023) та додаткову постанову Центрального апеляційного господарського суду від 21.03.2023 (повний текст постанови виготовлено 23.03.2023) зі справи № 904/2843/22; рішення господарського суду Дніпропетровської області від 22.12.2022 та додаткове рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 10.01.2023 - залишити в силі.

Касаційна скарга позивача не відповідає вимогам статті 290 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України).

Предметом касаційної скарги є постанова апеляційного господарського суду від 27.02.2023 та додаткова постанова апеляційного господарського суду від 21.03.2023, якими переглянуті рішення місцевого суду від 22.12.2022 та додаткове рішення місцевого суду від 10.01.2023 відповідно. Отже, скаржником оскаржується рішення суду, передбачене пунктом 1 частини першої статті 287 ГПК України.

Згідно з пунктом 5 частини другої статті 290 ГПК України у касаційній скарзі повинно бути зазначено підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з відповідним посиланням на статтю 287 цього Кодексу. Перелік підстав для касаційного оскарження судових рішень, наведений в частині другій статті 287 ГПК України, є вичерпним.

Так поряд із обґрунтуванням норм права, застосованих судом апеляційної інстанції неправильно або з порушенням, на його думку, скаржник має одночасно викласти підстави для такого оскарження (разом чи окремо), визначених частиною другою статті 287 ГПК України: 1) послатися на висновок щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладений у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку (із зазначенням в чому саме полягає невідповідність оскарженого судового рішення сформованій правозастосовчій практиці у подібних правовідносинах) (пункт 1 частини другої статті 287 ГПК України); 2) описавши спірні правовідносини, належно обґрунтувати мотиви (з чітким посиланням на норму права: абзац, пункт, частину статті) необхідності відступлення від висновку щодо застосування норми права, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні (пункт 2 частини другої статті 287 ГПК України); 3) пославшись на відсутність висновку Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах та конкретизувавши зміст правовідносин, скаржник має послатися на відповідну норму права, щодо якої відсутній висновок та обґрунтувати необхідність формування єдиної правозастосовчої практики щодо цієї норми для правильного вирішення справи (пункт 3 частини другої статті 287 ГПК України); 4) посилаючись, як на підставу для оскарження судового рішення, на частини першу, третю статті 310 ГПК України, на скаржника покладається обов`язок обґрунтувати мотиви взаємозв`язку між ухваленням незаконного судового рішення та підставою для його касаційного оскарження, передбаченою статтею 287 цього Кодексу з урахуванням частини першої, третьої статті 310 ГПК України. При цьому скаржник має усвідомлювати, що наслідком обґрунтованої підставності для такого звернення буде скасування судового рішення з передачею справи на новий розгляд (пункт 4 частини другої статті 287 ГПК України).

Перевіркою щодо форми та змісту касаційної скарги на відповідність вимогам статті 290 ГПК України вбачається, що першою підставою касаційного оскарження постанови апеляційного господарського суду від 27.02.2023 позивач зазначає пункт 1 частини другої статті 287 ГПК України (вказує на невідповідність висновків спірної постанови, сформованій правозастосовчій практиці у подібних правовідносинах, щодо змісту: пунктів 2.3.4, 8.2.4, 8.2.5, 8.2.7 Постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 № 312 "Про затвердження Правил роздрібного ринку електричної енергії", викладеній в постановах Верховного Суду: від 10.04.2018 у справі № 906/585/17; від 25.04.2018 у справі № 914/983/17; від 10.10.2018 у справі № 918/857/17; від 13.06.2019 у справі № 909/646/18; від 06.02.2020 у справі № 908/384/19; від 17.02.2020 у справі № 910/18384/20 та у справі № 906/941/18; від 26.11.2020 у справі № 911/1010/19, від 28.09.2021 у справі № 914/1618/20). Окрім того скаржник вказує на унеможливлення встановлення фактичних обставин, які мають значення для правильного вирішення справи, через неналежне дослідження судами зібраних у справі доказів - друга підстава для звернення з касаційною скаргою, яка визначена положеннями пункту 1 частини третьої статті 310 ГПК України з відповідним посиланням на пункт 4 частини другої статті 287 ГПК України. Зазначені підстави є належно обґрунтованими.

Щодо вимог про скасування додаткової постанови Центрального апеляційного господарського суду від 21.03.2023, то перевіркою форми та змісту касаційної скарги на відповідність вимогам пункту 5 частини другої статті 290 ГПК України встановлено, що доводи касаційної скарги позивача у цій частині вимог касаційної скарги не містять детального опису правовідносин у контексті обґрунтування мотивів та підстав звернення з касаційною скаргою з чітким посиланням на норму права - відповідний пункт частини другої статті 287 ГПК України.

Отже, підстави касаційного оскарження щодо скасування додаткової постанови Центрального апеляційного господарського суду від 21.03.2023 містять недоліки, які підлягають усуненню.

Згідно з частиною другою статті 292 ГПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Відповідно до частини другої статті 174 ГПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином з метою надання можливості учаснику справи скористатися своїми процесуальними правами, дотримання принципу пропорційності, реалізації засад змагальності, враховуючи завдання господарського судочинства, Верховний Суд вважає за доцільне встановити процесуальний строк для усунення недоліків касаційної скарги тривалістю 10 днів з дня вручення цієї ухвали.

Керуючись статтями 174, 234, 290, 292 ГПК України, Касаційний господарський суд, -

УХВАЛИВ:

1. Касаційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю науково-виробничого підприємства "Мегаполіс" на постанову Центрального апеляційного господарського суду від 27.02.2023 та додаткову постанову Центрального апеляційного господарського суду від 21.03.2023 зі справи № 904/2843/22 залишити без руху.

2. Надати товариству з обмеженою відповідальністю науково-виробничому підприємству "Мегаполіс" строк для усунення недоліків касаційної скарги тривалістю 10 днів з дня вручення цієї ухвали. Документи про усунення недоліків направляти до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду за адресою: м. Київ, вул. О. Копиленка, 6.

3. Роз`яснити товариству з обмеженою відповідальністю науково-виробничому підприємству "Мегаполіс", що в разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційну скаргу буде повернуто.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Суддя І. Бенедисюк