РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

13.04.2023Справа № 910/671/22
Господарський суд міста Києва у складі судді Павленка Є.В., за участю секретаря судового засідання Степанець Є.Ю., розглянувши за правилами загального позовного провадження матеріали справи за позовом Публічного акціонерного товариства "Златобанк" до Товариства з обмеженою відповідальністю "Торгово-логістичний комплекс "Арктика", за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача, - Фонд гарантування вкладів фізичних осіб, про визнання недійсними рішень загальних зборів,

за участю представників:

Банку: Коваль Л.Л.;

Товариства: Архіпова О.Ю.;

Фонду: Ярошенко А.С.;

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

У січні 2022 року Публічне акціонерне товариство "Златобанк" (далі - Банк) звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Торгово-логістичний комплекс "Арктика" (далі - Товариство) про визнання недійсними рішень загальних зборів учасників відповідача, оформлених протоколом від 1 листопада 2021 року № 01/11-2021. В обґрунтування своїх позовних вимог Банк посилався на те, що його, як учасника Товариства, не було повідомлено належним чином про проведення вищезазначених загальних зборів. Крім того, у порушення приписів чинного законодавства та положень статуту на цих загальних зборах був відсутній кворум, головою загальних зборів неправомірно було обрано особу, яка займала посаду тимчасово виконуючого обов`язки генерального директора Товариства, у зв`язку з чим протокол загальних зборів учасників від 1 листопада 2021 року № 01/11-2021 підписано неправомочним складом і цей протокол у порушення положень статуту Товариства не містить підписів усіх присутніх на загальних зборах учасників відповідача. Банк зазначив, що рішення про збільшення розміру статутного капіталу Товариства, на його думку, було прийнято на цих загальних зборах всупереч приписам статті 16 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" (далі - Закон), оскільки інші учасники відповідача не внесли своїх вкладів у повному обсязі.

Одночасно з пред`явленням позову Банк подав заяву про забезпечення позову. Ухвалою Господарського суду міста Києва від 20 січня 2022 року в задоволенні вищезазначеної заяви було відмовлено.

Під час вирішення питання про відкриття провадження у справі за наведеним позовом судом було встановлено, що позивач всупереч вимог пункту 1 частини 1 статті 164 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) надіслав відповідачу лише копію позовної заяви без доданих до неї копій документів.

У зв`язку з цим ухвалою Господарського суду міста Києва від 24 січня 2022 року позовну заяву Банку на підставі статті 174 ГПК України було залишено без руху та надано п`ятиденний строк для усунення вказаних недоліків з дня вручення цієї ухвали, а також роз`яснено спосіб їх усунення.

18 лютого 2022 року через загальний відділ канцелярії суду надійшла заява позивача від 15 лютого 2022 року № 129/22 разом із документи для усунення недоліків позовної заяви.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 5 квітня 2022 року позовну заяву Банку до Товариства про визнання недійсними рішень загальних зборів з доданими до неї документами повернуто позивачу на підставі частини 4 статті 174 ГПК України.

Однак постановою Північного апеляційного господарського суду міста Києва від 17 листопада 2022 року вказану ухвалу скасовано, а матеріали справи направлено на розгляд до Господарського суду міста Києва.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 28 листопада 2022 року прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі № 910/671/22, вирішено здійснювати її розгляд за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 22 грудня 2022 року.

22 грудня 2022 року в підготовчому засіданні представник позивача подав клопотання про витребування доказів та про залучення до участі у справі як третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача, - Фонду гарантування вкладів фізичних осіб (далі - Фонд).

У цьому ж підготовчому засіданні суд без виходу до нарадчої кімнати постановив протокольні ухвали: про продовження строку підготовчого провадження на 30 днів та про відкладення підготовчого засідання на 2 лютого 2023 року.

26 грудня 2022 року на адресу суду від Товариства надійшов відзив від 19 грудня 2022 року, в якому останнє заперечувало проти позову, посилаючись на те, що Банк був належним чином повідомлений про скликання 1 листопада 2021 року загальних зборів учасників відповідача, що підтверджується відповідними повідомленням, яке було надіслано на адресу позивача 29 вересня 2021 року листом з описом вкладення. Також відповідач вказав, що порядок денний призначених загальних зборів був змінений, оскільки 18 жовтня 2022 року Компанія Tactical Business, яка володіє часткою в статутному капіталі відповідача, що дорівнює 45 % , звернулася до Товариства із заявою про внесення змін до порядку денного призначених загальних зборів учасників. Про таку зміну порядку денного загальних зборів учасників Товариство належним чином повідомило позивача. Посилання Банку на відсутність кворуму на спірних загальних зборах є необґрунтованим, оскільки пункт 12.11. статуту Товариства не відповідав положенням чинного Закону, а тому цей пункт не підлягав застосуванню. Посилання Банку на порушення процедури обрання голови загальних зборів учасників Товариства та непідписання спірного протоколу всіма присутніми на загальних зборах учасниками також є необґрунтованим у зв`язку з тим, що відповідні положення статуту суперечать приписам Закону. Також, на думку відповідача, позивач не довів належними доказами факту невнесення в повному обсязі учасниками Товариства своїх вкладів.

Окрім цього, у своєму відзиві відповідач просив суд залучити до участі в справі як третіх осіб без самостійних вимог на стороні відповідача: Компанію Tactical Business та Компанію Clifford Alliance LP.

2 лютого 2022 року суд без виходу до нарадчої кімнати на підставі частини 1 статті 81 ГПК України постановив протокольну ухвалу про залишення без задоволення клопотання позивача про витребування доказів.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 2 лютого 2023 року задоволено заяву позивача про залучення Фонду гарантування вкладів фізичних осіб (далі - Фонд ) до участі у справі як третьої особи, що не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача. Цією ж ухвалою підготовче засідання відкладено на 23 лютого 2023 року.

13 лютого 2023 року на адресу суду від відповідача надійшло клопотання від 9 лютого 2023 року про долучення до матеріалів справи доказів надсилання копії відзиву з доданими до нього документами Фонду.

23 лютого 2023 року, до початку підготовчого засідання, через загальний відділ діловодства суду Фонд подав письмові пояснення від вказаної дати № 60-1915/23, а відповідач на електронну адресу суду - заяву про розгляд справи без його участі, в якій просив розглянути клопотання про залучення третіх осіб, зазначених у його відзиві.

У своїх поясненнях Фонд підтримав позов Банку та просив суд його задовольнити, посилаючись на те, що загальні збори не були повноважними через відсутність учасників, які сукупно володіють на них більш ніж 80 % голосів в статутному капіталі відповідача, що прямо передбачено статутом останнього. Крім того, у порушення положень пункту 14.4. статуту Товариства головою загальних зборів було обрано виконуючого обов`язки генерального директора відповідача, який і підписав спірний протокол. Разом із цим, зазначений протокол також не містить підписів всіх присутніх на загальних зборах учасників відповідача. Також Фонд вказав, що рішення про збільшення статутного капіталу Товариства не могло бути прийнятим, оскільки всіма учасниками відповідача не було у повному обсязі внесено свої вклади, що є порушенням статті 16 Закону.

У підготовчому засіданні 23 лютого 2023 року представник Банку подав клопотання про витребування доказів від 23 лютого 2023 року № 101/23.

У вказаному підготовчому засіданні суд без виходу до нарадчої кімнати постановив протокольну ухвалу про відмову в задоволенні клопотання відповідача про залучення до участі у справі як третіх осіб, що не заявляють самостійних вимог на предмет спору: Компанії Tactical Business та Компанії Clifford Alliance LP, а також постановив протокольну ухвалу про залишення без розгляду поданого в цьому засіданні клопотання позивача про витребування доказів.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 23 лютого 2023 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 23 березня 2023 року.

2 березня 2023 року на адресу суду від Банку надійшла відповідь на відзив від 22 лютого 2023 року № 103/23, в якій останній навів свої доводи та аргументи на спростування правової позиції Товариства, зазначивши, що повідомлення про зміну порядку денного було здійснено з порушенням 10-денного строку, визначеного частиною 9 статті 32 Закону. Також у цій заві по суті спору позивач просив суд поновити процесуальний строк для її подачі.

23 березня 2023 року в судовому засідання суд без виходу до нарадчої кімнати постановив протокольну ухвалу про відмову в задоволенні клопотання Банку про поновлення процесуального строку для подачі відповіді на відзив та з власної ініціативи продовжив вказаний строк, а також постановив протокольну ухвалу про оголошення перерви в судовому засіданні до 13 квітня 2023 року.

У судовому засіданні 13 квітня 2023 року представник Банку та Фонду підтримали вимоги, викладені у позовній заяві й поясненнях, та наполягали на їх задоволенні.

Представник Товариства проти задоволення позову заперечив з підстав, зазначених у відзиві на позовну заяву.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення представників учасників справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді у судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до частини 4 статті 75 ГПК України обставини, встановлені рішенням суду в господарській справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Рішення Господарського суду міста Києва від 14 грудня 2017 року в справі № 910/22529/15 за позовом Банку до Товариства з обмеженою відповідальністю "Біпродукт" (далі - ТОВ "Біпродукт"), Компанії Tactical Business LLP, Компанії Clifford Aliance LP, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача: Фонд, Національний банк України, - про звернення стягнення на предмет застави за договором застави майнових прав на частку в статутному капіталі відповідача від 6 червня 2011 року № 3, що набрало законної сили 2 березня 2018 року, задоволено позовні вимоги Банку до ТОВ "Біпродукт", звернуто стягнення на предмет застави шляхом визнання права власності Банку на частку в статутному капіталі Товариства в розмірі 500 000,00 грн, що складає 25 % його статутного капіталу.

У межах справи № 910/671/22 судом встановлено, що 1 листопада 2021 року відбулися загальні збори учасників Товариства.

Зі змісту протоколу загальних зборів учасників відповідача від 1 листопада 2021 року № 01/11-2021 вбачається, що учасниками останнього є: Банк із часткою у розмірі 500 000,00 грн (25 % статутного капіталу), Компанія Tactical Business LLP із часткою в розмірі 900 000,00 грн (45 % статутного капіталу) та Компанія Clifford Alliance LP із часткою в розмірі 600 000,00 грн (30 % статутного капіталу).

Судом встановлено, що присутніми на вказаних загальних зборах були представники Компанії Tactical Business LLP та Компанії Clifford Alliance LP, що сукупно володіють 75 % статутного капіталу відповідача. Представник Банку не брав участі у цих загальних зборах учасників. Запрошені особи: тимчасово виконуючий обов`язки генерального директора Товариства - ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

На порядок денний було винесено п`ять питань: про обрання голови та секретаря загальних зборів учасників відповідача; про збільшення статутного капіталу; про припинення повноважень (звільнення з посади) тимчасово виконуючого обов`язки генерального директора Товариства; про призначення на посаду генерального директора Товариства; про виключення Банку зі складу учасників відповідача.

Зі змісту вказаного протоколу вбачається, що за результатами голосування по першому питанню вирішено обрати головою зборів учасників Товариства ОСОБА_1 , а секретарем - ОСОБА_2 (проголосували "за" - 100 % серед присутніх).

По другому питанню вирішено збільшити статутний капітал відповідача на 500 000,00 грн шляхом внесення учасниками додаткових вкладів у грошовій формі пропорційно до існуючого розподілу часток. Затверджено, що запланований розмір статутного капіталу відповідача має становити 2 500 000,00 грн. Встановлено строк на внесення додаткових вкладів - протягом 30 календарних днів з дати ухвалення даного рішення - до 1 грудня 2021 року. Визначено, що треті особи та учасники відповідача мають право вносити додаткові вклади протягом 10 календарних днів після спливу строку для внесення додаткових вкладів учасниками, які мають намір реалізувати своє переважне право. Вирішено провести загальні збори 14 грудня 2021 року. По вказаному питанню проголосували "за" - 100 % серед присутніх.

По третьому та четвертому питаннях вирішили припинити повноваження (звільнити з посади) тимчасово виконуючого обов`язки генерального директора Товариства ОСОБА_1 та призначити на посаду генерального директора відповідача ОСОБА_2 . По вказаному питанню проголосували "за" - 100 % серед присутніх.

Питання щодо виключення позивача зі складу учасників Товариства було відкладено на наступні загальні збори учасників, заплановані на 14 грудня 2021 року. По цьому питанню проголосували "за" - 100 % серед присутніх.

Судом встановлено, що останньою редакцією статуту відповідача, затвердженою рішенням загальних зборів його учасників, оформленим протоколом від 28 вересня 2016 року № 16-09-28/1, був передбачений кворум зборів учасників.

Так, згідно з пунктом 12.11 статуту Товариства, якщо іншого не буде передбачено законодавством України, збори учасників визначаються повноважними, якщо на них присутні учасники (їх представники), які в сукупності володіють більш ніж 80 % голосів від загальної кількості голосів учасників Товариства.

Водночас. 17 червня 2018 року набрав чинності Закон, який визначає правовий статус товариств з обмеженою відповідальністю, порядок їх створення, діяльності та припинення, права та обов`язки їх учасників (частина 1 статті 1 Закону).

Відповідно до пункту 3 Прикінцевих та перехідних положень Закону протягом року з дня набрання чинності цим Законом положення статуту товариства з обмеженою відповідальністю, що не відповідають цьому Закону, є чинними в частині, що відповідає законодавству станом на день набрання чинності цим Законом. Цей пункт не застосовується після внесення змін до статуту товариства з обмеженою відповідальністю.

Наведену норму необхідно тлумачити так, що протягом року з дня набрання чинності Законом товариства можуть здійснювати свою діяльність на підставі положень статуту в редакції, яка діє на момент набрання чинності цим Законом, за умови, що положення такого статуту відповідають чинному на той момент законодавству, зокрема, Закону України "Про господарські товариства". Якщо протягом одного року з дня набрання чинності Законом товариство вносить зміни до статуту, така редакція статуту товариства після внесення змін повинна відповідати цьому Закону.

Після закінчення зазначеного річного строку такий пріоритет статуту над Законом автоматично припиняється і положення статутів, які не відповідають вказаному Закону, не застосовуються. Натомість застосовуються норми цього Закону.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Касаційного господарського суду в складі Верховного Суду: від 11 вересня 2019 року в справі № 922/3010/18, від 10 червня 2020 року в справі № 922/2200/19, від 28 липня 2021 року в справі № 904/1112/20.

Вказаний Закон не містить поняття кворуму та норми, яка передбачала б можливість визначати в статуті відсоток голосів учасників, за умови присутності яких загальні збори учасників вважаються повноважними.

Якщо за загальним правилом Законом України "Про господарські товариства" передбачалося, що рішення зборів приймались простою більшістю учасників товариства за умови присутності учасників (представників учасників), що володіють у сукупності більш як 50 відсотками голосів, то за Законом рішення приймаються простою більшістю усіх учасників товариства, які мають право голосу з відповідних питань (якщо законом чи статутом не передбачено інше), незалежно від кількості присутніх.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Касаційного господарського суду в складі Верховного Суду від 16 лютого 2022 року в справі № 922/1122/21.

Оскільки Закон набрав чинності 17 червня 2018 року, то відповідні зміни до статуту Товариства мали бути внесені до 17 червня 2019 року.

Однак судом встановлено, що такі зміни не були внесені до статуту відповідача. Жодні інші докази, які б свідчили про прийняття нової редакції статуту Товариства та її реєстрації в установленому законом порядку, у матеріалах справи відсутні.

Таким чином, вимоги пункту 12.11 статуту Товариства прямо суперечать приписам статті 34 Закону, а тому не підлягають застосуванню при визначенні повноважного складу загальних зборів учасників відповідача.

Отже, доводи позивача про те, що спірні рішення були прийняті неповноважним складом учасників Товариства, є необґрунтованими та суперечать приписам чинного законодавства.

Відповідно до пунктів 12.5, 14.4 статуту збори учасників очолює голова Товариства, який одночасно діє як голова загальних зборів учасників. Генеральний директор не може бути членом ревізійної комісії та/або головою зборів учасників.

Аналогічна за змістом норма містилась у частині 6 статті 62 Закону України "Про господарські товариства", де було зазначено, що генеральний директор (директор) не може бути одночасно головою загальних зборів учасників товариства.

Однак згідно з частиною 9 статті 39 Закону (у редакції, чинній на момент проведення спірних загальних зборів) лише передбачено, що фізична особа, яка є членом колегіального виконавчого органу товариства або діє як одноосібний виконавчий орган, не може бути членом наглядової ради цього товариства.

Отже, Закон містить лише заборону фізичній особі одночасно бути директором (членом виконавчого органу) та членом наглядової ради. Обмеження щодо обрання директора товариства головою загальних зборів у чинному Законі відсутнє.

Враховуючи викладене, а також беручи до уваги вищезазначені висновки суду касаційної інстанції, суд дійшов висновку про те, що обмеження, передбачене пунктом 14.4 статуту Товариства, суперечить вимогам статті 39 Закону, а тому не підлягає застосуванню. Відтак, доводи позивача про те, що тимчасово виконуючий обов`язки генерального директора Товариства не міг бути обраний головою спірних загальних зборів, також є необґрунтованими.

З тексту вказаного протоколу вбачається, що він підписаний головою загальних зборів учасників Товариства ОСОБА_1 та секретарем зборів учасників ОСОБА_2 . Справжність підписів вказаних осіб було засвідчено приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Тавтєлєвим А.В. 3 листопада 2021 року (зареєстровано в реєстрі за №№ 1380, 1381).

Відповідно до пункту 12.14 статуту відповідача протокол загальних зборів повинен містити підписи голови зборів учасників (якщо він був присутній на зборах учасників), секретаря зборів учасників та кожного учасника, присутнього на зборах (якщо відповідний учасник не підписує протокол у якості голови або секретаря зборів).

Проте частиною 4 статті 33 Закону передбачено, що протокол підписує голова загальних зборів учасників або інша уповноважена зборами особа. Кожен учасник товариства, який взяв участь у загальних зборах учасників, може підписати протокол.

Отже, імперативним приписом вказаної норми чітко визначено, що протокол загальних зборів учасників товариства обов`язково підписується головою загальних зборів або уповноваженою на це особою. Підписання протоколу іншими учасниками товариства не є обов`язковим.

Таким чином, посилання Банку про те, що непідписання протоколу загальних зборів усіма присутніми на загальних зборах учасниками Товариства є правовою підставою для визнання недійсними рішень загальних зборів учасників, оформлених таким протоколом, є необґрунтованими.

Згідно з частинами 2, 3 статті 32 Закону загальні збори учасників скликаються виконавчим органом товариства. Статутом товариства може бути визначений інший орган, уповноважений на скликання загальних зборів учасників. Виконавчий орган товариства скликає загальні збори учасників шляхом надсилання повідомлення про це кожному учаснику товариства.

Виконавчий орган товариства зобов`язаний повідомити учасників товариства не менше ніж за тридцять днів до запланованої дати проведення загальних зборів учасників, якщо інший строк не встановлений статутом товариства (частина 3 статті 32 Закону).

Відповідно до частини 4 статті 32 Закону повідомлення, передбачене частиною третьою цієї статті, надсилається поштовим відправленням з описом вкладення. Статутом товариства може бути встановлений інший спосіб повідомлення.

За частиною 5 статті 32 Закону в повідомленні про загальні збори учасників зазначаються дата, час, місце проведення, порядок денний. Якщо до порядку денного включено питання про внесення змін до статуту товариства, до повідомлення додається проект запропонованих змін.

Згідно з пунктом 12.9 статуту Товариства повідомлення про скликання зборів учасників у письмовій формі надсилається всім його учасникам рекомендованим листом, кур`єрською поштою чи доставкою наручно за адресами, зазначеними в статуті. Повідомлення про збори повинно містити вказівку на дату, час, місце проведення та порядок денний зборів учасників. Повідомлення про збори має бути зроблено не менш ніж за тридцять днів до дня скликання загальних зборів.

Судом встановлено, що в матеріалах даної справи міститься належним чином засвідчена копія повідомлення від 28 вересня 2021 року за підписом тимчасово виконуючого обов`язки генерального директора відповідача про скликання загальних зборів Товариства, яке адресовано Банку.

У цьому повідомленні вказано, що проведення загальних зборів учасників Товариства призначено на 1 листопада 2021 року о 12 год. 00 хв. за адресою: АДРЕСА_1 .

Також у вказаному повідомлені міститься порядок денний призначених загальних зборів: 1. "Про обрання голови та секретаря загальних зборів учасників Товариства"; 2. "Про збільшення розміру статутного капіталу відповідача за рахунок додаткових вкладів".

Вказане повідомлення було надіслано позивачу цінним листом з описом вкладення 29 вересня 2021 року на його адресу місцезнаходження: 01030, місто Київ, вулиця Богдана Хмельницького, будинок 17/52, - що підтверджується наявними у справі належним чином засвідченими копіями: фіскального чеку, накладної та опису вкладення від вказаної дати за № 728.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про те, що Товариство належним чином та у визначений статутом і Законом строк повідомило Банк про заплановані на 1 листопада 2021 року загальні збори учасників.

Посилання позивача на те, що вказане повідомлення не було ним отримане, не беруться судом до уваги, оскільки згідно з приписами Закону та статуту обов`язок відповідача повідомити позивача про призначені загальні збори, як учасника Товариства, вважається виконаним за умови надіслання відповідного повідомлення поштовим відправленням з описом вкладення.

Після надсилання повідомлення, передбаченого частиною 3 цієї статті, забороняється внесення змін до порядку денного загальних зборів учасників, крім включення нових питань відповідно до частини 7 цієї статті (частина 8 Закону статті 32 Закону).

Згідно з частинами 6, 7 статті 32 Закону (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) виконавчий орган товариства приймає рішення про включення запропонованих питань до порядку денного загальних зборів учасників. Пропозиції учасника або учасників товариства, які в сукупності володіють 10 або більше відсотками статутного капіталу товариства, підлягають обов`язковому включенню до порядку денного загальних зборів учасників. У такому разі таке питання вважається автоматично включеним до порядку денного загальних зборів учасників.

Частиною 9 статті 32 Закону передбачено, що виконавчий орган товариства зобов`язаний повідомити учасників товариства про внесення змін до порядку денного не менше ніж за 10 днів до запланованої дати загальних зборів учасників, якщо інший строк не встановлений статутом товариства, відповідно до частини 4 цієї статті.

Пунктом 12.9 статуту Товариства визначено, що учасники можуть вносити пропозиції до порядку денного зборів учасників. Пропозиції до порядку денного зборів учасників складаються учасниками вказаного суб`єкта господарювання в письмовій формі та подаються голові Товариства, а в разі його відсутності - генеральному директору, не пізніше ніж за 25 днів до дня проведення зборів учасників. Голова Товариства або генеральний директор (у разі відсутності голови) негайно повідомляє учасників у письмовій формі про будь-які зміни в порядку денному загальних зборів.

Судом встановлено, що у своїй заяві від 18 жовтня 2021 року учасник Товариства - Компанія Tactical Business LLP, що володіла 45 % статутного капіталу відповідача, запропонувала включити до порядку денного додаткові питання: 1. "Про зміну генерального директора Товариства"; 2. "Про виключення позивача зі складу учасників відповідача".

У зв`язку з цим 22 жовтня 2021 року на вищезазначену адресу місцезнаходження Банку Товариство надіслало повідомлення від вказаної дати за підписом тимчасово виконуючого обов`язки генерального директора Товариства, у якому відповідач повідомив Банк про внесення змін до порядку денного спірних загальних зборів учасників шляхом внесення до нього нових питань, а саме: 1. "Про зміну генерального директора Товариства", 2. "Про виключення позивача зі складу учасників відповідача".

Судом встановлено, що це повідомлення було надіслано Банку цінним листом з описом вкладення 22 жовтня 2021 року на його адресу місцезнаходження: 01030, місто Київ, вулиця Богдана Хмельницького, будинок 17/52, - що підтверджується наявними у справі копіями: фіскального чеку, накладної та опису вкладення від вказаної дати за № 780.

Отже, дане повідомлення було надіслано позивачу за 9 днів до дати проведення спірних загальних зборів. У той же час у порушення пункту 12.9 статуту відповідача пропозиції щодо зміни порядку денного були складені Компанією Tactical Business LLP не за 25 днів до дня проведення зборів, а за 13 днів.

Таким чином, судом встановлено, що відповідач у порушення положень частини 9 статті 32 Закону та пункту 12.9 статуту несвоєчасно повідомив Банк про внесення змін до порядку денного загальних зборів Товариства, призначених на 1 листопада 2021 року.

Підставами для визнання недійсними рішень загальних зборів учасників господарського товариства можуть бути: порушення вимог закону та/або установчих документів під час скликання та проведення загальних зборів товариства; позбавлення учасника товариства можливості взяти участь у загальних зборах; порушення прав чи законних інтересів учасника товариства рішенням загальних зборів.

Однак не всі порушення законодавства, допущені під час скликання та проведення загальних зборів юридичної особи, є підставами для визнання недійсними прийнятих ними рішень.

Для визнання недійсними рішень загальних зборів учасників товариства необхідно встановити факт порушення цим рішенням прав та законних інтересів учасника (акціонера) товариства.

Права учасника (акціонера, члена) юридичної особи можуть бути визнані порушеними внаслідок недотримання вимог закону про скликання і проведення загальних зборів, якщо він не зміг взяти участь у загальних зборах, належним чином підготуватися до розгляду питань порядку денного, зареєструватися для участі у загальних зборах тощо. Неповідомлення учасника товариства про проведення загальних зборів в установленому законом та статутом порядку також порушує його права, зокрема право на участь у загальних зборах товариства та, відповідно, на участь в управлінні товариством, що може бути підставою для визнання рішень загальних зборів господарського товариства недійсними.

Отже у справах з позовною вимогою про визнання недійсним рішення загальних зборів учасників товариства, заявленою з підстав неповідомлення позивача як учасника товариства про проведення зборів, на яких прийняті спірні рішення, судам при вирішенні питання щодо порушення прав учасника товариства спірним рішенням необхідно з`ясовувати дотримання порядку скликання загальних зборів, зокрема щодо належного повідомлення позивача про такі збори, яке є складовою скликання зборів, а також щодо відповідності змісту повідомлення вимогам закону та статуту товариства, оскільки своєчасне і належне повідомлення учасника товариства про скликання загальних зборів, що містить вичерпну інформацію щодо проведення зборів, є важливим для формування волі при прийнятті рішень загальними зборами, аби кожен з учасників міг належним чином підготуватися і сформувати своє бачення щодо питань, які розглядаються на зборах, та повноцінно взяти участь у їх обговоренні.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Великої Палати Верховного Суду від 22 жовтня 2019 року в справі № 923/876/16.

Оскільки судом встановлено, що відповідач несвоєчасно повідомив позивача про внесення змін до порядку денного загальних зборів Товариства шляхом включення до нього нових питань: 1. "Про зміну генерального директора Товариства"; 2. "Про виключення позивача зі складу учасників відповідача", рішення, прийняті за наслідками обговорення питань: 3. "Про припинення повноважень (звільнення з посади) тимчасово виконуючого обов`язки генерального директора Товариства"; 4. "Про призначення на посаду генерального директора Товариства", 5; "Про виключення Банку зі складу учасників Товариства", є недійсними. За таких обставин, позов у цій частині підлягає задоволенню.

Згідно з частиною 1 статті 16 Закону збільшення статутного капіталу товариства допускається лише після внесення всіма учасниками товариства своїх вкладів у повному обсязі.

Разом із цим, відповідно до приписів статті 13, 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Зі змісту вказаних норм вбачається, що тягар доказування факту внесення всіма учасниками товариства своїх вкладів покладено саме на Банк, який звернувся до суду з даним позовом, вказавши дану обставину, як підставу для задоволення позовних вимог.

Принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Зокрема, цей принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони.

Одночасно цей принцип не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує. Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Касаційного господарського суду в складі Верховного Суду: від 2 жовтня 2018 року в справі № 910/18036/17, від 23 жовтня 2019 року в справі № 917/1307/18, від 18 листопада 2019 року в справі № 902/761/18, від 4 грудня 2019 року в справі № 917/2101/17.

Такий стандарт доказування застосовано Великою Палатою Верховного Суду в постанові від 18 березня 2020 у справі № 129/1033/13-ц.

Стандарт доказування "вірогідність доказів", на відміну від "достатності доказів", підкреслює необхідність співставлення судом доказів, які надає позивач та відповідач.

Тлумачення змісту цієї статті свідчить про те, що нею покладено на суд обов`язок оцінювати докази, обставини справи з огляду і на їх вірогідність, яка дозволяє дійти висновку, що факти, які розглядаються, скоріше були (мали місце), аніж не були.

Водночас, судом встановлено, що позивачем не надано жодного доказу, який би свідчив про невнесення учасниками Товариства своїх вкладів у повному обсязі.

За таких обставин, суд дійшов висновку про безпідставність вищезазначених доводів Банку.

Інші доводи, на які посилалися учасники справи під час її розгляду, залишені судом без задоволення та не прийняті до уваги, як необґрунтовані та такі, що не спростовують висновків суду про часткове задоволення позову.

Відповідно до частини 1 статті 73 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Статтею 76 ГПК України визначено, що належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до частини 1 статті 77 ГПК України обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

За приписами частини 1 статті 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

За таких обставин, позов Банку підлягає частковому задоволенню.

Відповідно до статті 129 ГПК України судові витрати по сплаті судового збору покладаються на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Керуючись статтями 86, 129, 233, 236-238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити частково.

Визнати недійсними рішення загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "Торгово-логістичний комплекс "Арктика" (04086, місто Київ, вулиця Олени Теліги, будинок 41; ідентифікаційний код 37075024), оформлених протоколом від 1 листопада 2021 року № 01/11-2021, у частині питань: № 3. "Про припинення повноважень (звільнення з посади) тимчасово виконуючого обов`язки Генерального директора Товариства", № 4. "Про призначення на посаду Генерального директора Товариства", № 5. "Про виключення Публічного акціонерного товариства "Златобанк" зі складу учасників Товариства".

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Торгово-логістичний комплекс "Арктика" (04086, місто Київ, вулиця Олени Теліги, будинок 41; ідентифікаційний код 37075024) на користь Публічного акціонерного товариства "Златобанк" (01030, місто Київ, вулиця Богдана Хмельницького, будинок 17/52; ідентифікаційний код 35894495) 1 488 (одну тисячу чотириста вісімдесят вісім) грн 60 коп. судового збору.

Видати наказ після набрання рішенням законної сили.

У задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Північного апеляційного господарського суду протягом двадцяти днів. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складено та підписано 25 квітня 2023 року.

СуддяЄ.В. Павленко