ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХМЕЛЬНИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
_________________________________________________________________
РІШЕННЯ

"14" квітня 2023 р. Справа № 924/830/22

Господарський суд Хмельницької області у складі судді Гладія С.В., при секретарі судового засідання Шевчук І.А., розглянувши матеріали справи

за позовом ОСОБА_1 м. Хмельницький

до житлово-будівельного кооперативу "Подільський край" м. Хмельницький

за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача:

- ОСОБА_2 м. Хмельницький,

- ОСОБА_3 с. Грузевиця, Хмельницький район, Хмельницька область

- ОСОБА_4 м. Хмельницький

- ОСОБА_5 м. Хмельницький

- ОСОБА_6 м. Хмельницький

- ОСОБА_7 м. Івано-Франківськ

- ОСОБА_8 м. Хмельницький

- ОСОБА_9 м. Хмельницький

- ОСОБА_10 м. Дунаївці, Кам`янець-Подільського району, Хмельницької області

- ОСОБА_11 м. Хмельницький

про визнання недійсним рішення, оформлене протоколом загальних зборів ЖБК "Подільський край" від 18.06.2016р.

Представники сторін:

від позивача: Скок Т.Ю.

від відповідача : Івчук Ю.В. - за довіреністю від 01.12.2022р.

від третьої особи ( ОСОБА_2 ): Ткач Я.С. - адвокат згідно ордеру АТ №1002404 від 08.04.2020р.

від третіх осіб: не з`явилися

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 м. Хмельницький звернулася з позовом до житлово-будівельного кооперативу "Подільський край" м. Хмельницький про визнання недійсними рішень, оформлених протоколом загальних зборів ЖБК "Подільський край" від 18.06.2016р.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що 18 червня 2016 року відбулися Загальні збори членів Житлово-будівельного кооперативу „Подільський край", до порядку денного яких включалось 28 питань різного змісту. З одинадцяти питань порядку денного зборами ухвалені рішення, про що складено протокол Загальних зборів ЖБК „Подільський край" від 18.06.2016.

На думку позивача, вказані збори проведені з порушенням вимог ч.1 ст.12, ч.4,9,11 ст.15 Закону України „Про кооперацію", п.7.1., 7.6., 7.9., 7.14. Статуту ЖБК „Подільський край".

На порушення перелічених норм Закону та Статуту позивач не отримувала ні рекомендованим листом, ні під розпис, ні будь-яким іншим чином повідомлення про проведення 18.06.2016 Загальних зборів членів ЖБК „Подільський край".

При дослідженні протоколу Загальних зборів ЖБК „Подільський край", яким оформлено оскаржувані рішення, позивач звертає увагу, що в ньому не зазначена кількість наявних, на день скликання зборів, членів Кооперативу з правом голосу, до протоколу не доданий список присутніх із зазначенням даних: для фізичної особи - прізвище, ім`я, по батькові та номер квартири; для юридичної особи - назва юридичної особи та номер квартири. Наведене свідчить про відсутність на зазначених зборах кворуму, необхідного для ухвалення оскаржуваних рішень, а також про пряме порушення вимог ст.15 Закону України „Про кооперацію", п.7.14. Статуту ЖБК „Подільський край".

Підсумовуючи, позивач стверджує, що внаслідок його необізнаності, як члена ЖБК „Подільський край", з конкретними датою, місцем, часом проведення та порядком денним загальних зборів, проведених 18.06.2016, порушені його корпоративні права на участь в управлінні кооперативом, на право голосу на його загальних зборах, на право обирати і бути обраним в органи управління. Тому просить визнати недійсними рішення, оформлені протоколом Загальних зборів ЖБК „Подільський край" від 18.06.2016.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 08.11.2022, позовну заяву передано для розгляду судді Гладію С.В.

Ухвалою суду від 05.12.2022 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі №924/830/22, розгляд справи вирішено проводити за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 09.01.2023.

09.01.2023 суд ухвалою, занесеною до протоколу судового засідання, оголосив перерву в підготовчому засіданні до 24.01.2023.

20.01.2023 відповідач надіслав до суду відзив на позовну заяву, у якому визнає позов про визнання недійсними рішень, оформлених протоколом загальних зборів ЖБК „Подільський край" від 16.06.2016 в частині затвердження рішення голови правління та прийняття в члени кооперативу ОСОБА_2 .

Відповідач зазначає, що ні Закон України „Про кооперацію", ні статут ЖБК „Подільський край" не встановлюють способу і порядку повідомлення учасника кооперативу про наступні загальні збори. За таких обставин, не може вважатися порушенням закону повідомлення телефоном членів ЖБК „Подільський край" про день, час, місце і порядок денний наступних загальних зборів. Факт телефонного повідомлення про загальні збори, рішення яких оспорюються, підтверджує і член ЖБК „Подільський край" ОСОБА_12 у доданій до позовної заяви заяві свідка від 03.11.2022.

Щодо дотримання кворуму та порядку голосування у відзиві вказано, що жодних підписаних учасниками зборів листів реєстрації і листів голосування на даних зборах у сторони відповідача не збереглось. Закон не встановлює вимоги про підписання протоколу загальних зборів жилого-будівельного кооперативу іншими, крім голови та секретаря зборів особами. Зміст протоколу правильно відображає перебіг цих зборів і ухвалених на них рішень. У той же час з протоколу не вбачається, були дані загальні збори черговими чи позачерговими, хоча статут ЖБК „Подільський край" передбачає різний порядок скликання та різне коло осіб, які можуть скликати такі збори.

Щодо затвердження рішення голови правління та прийняття в члени кооперативу ОСОБА_2 відповідач зазначає, що однією з обов`язкових умов набуття членства в ЖБК „Подільський край", а отже - набуття права брати участь в управлінні даним кооперативом, була умова отримання майнових прав на нерухомість, що розміщена у житловому будинку по АДРЕСА_1 . Оспорювані рішення загальних зборів членів та засновників ЖБК „Подільський край" ухвалені 18.06.2016. Як вбачається з Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно ОСОБА_2 з незрозумілих підстав зареєстрував право власності на об`єкт у будинку по АДРЕСА_1 04.12.2015, хоча на той час не був членом ЖБК „Подільський край". 10.06.2016, тобто, за вісім днів до загальних зборів ОСОБА_13 даний об`єкт відчужив. Таким чином, на день проведення зборів 18.06.2016 майнових прав на нерухомість у зазначеному будинку він не мав і підстав для його прийняття в члени кооперативу не було.

24.01.2023 ухвалою, занесеною до протоколу судового засідання, суд оголосив перерву в підготовчому засіданні до 30.01.2023.

30.01.2023 на адресу суду надійшла заява ОСОБА_2 про залучення його до участі у справі в якості третьої особи. Ухвалою суду від 30.01.2023 було продовжено строк підготовчого провадження на 30 днів, залучено до участі в справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача ОСОБА_2 , підготовче засідання відкладено на 21.02.2023, зобов`язано позивача та відповідача надати суду копії паспортів та ідентифікаційні коди ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_11 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 .

20.02.2023 на адресу суду надійшли пояснення третьої особи - ОСОБА_2 , в яких останній зазначає, що вважає позовні вимоги незаконними, необґрунтованими, а обставини, зазначені в позовній заяві - такими, що не відповідають дійсності.

В поясненнях вказано, що ОСОБА_2 є членом ЖБК „Подільський край", що підтверджується угодами про членство в ЖБК „Подільський край", квитанцією про сплату членського внеску та протоколом загальних зборів ЖБК „Подільський край" від 18.06.2016. Окрім того, цей факт неодноразово підтверджений і судовими рішеннями, які набрали законної сил, зокрема: постановою Верховного суду від 15.10.2020 у справі №924/451/19 та постановою Верховного суду від 01.12.2021 у справі №822/1736/18.

Третя особа акцентує, що за результатами голосування по питанню №25 на загальних зборах ОСОБА_2 , у зв`язку з укладанням договору з кооперативом, сплатою вступного та пайового внесків, вирішено прийняти в члени ЖБК „Подільський край". Тобто, вирішення питання №25 порядку денного зборів стало, виключно, письмовим оформленням та констатацією факту додержання, зокрема, ОСОБА_2 усіх вимог, передбачених Статутом ЖБК „Подільський край" щодо питання набуття членства в кооперативі.

Водночас, третя особа звертає увагу на наступне: угода про членство в ЖБК „Подільський край" укладена між ОСОБА_1 та ЖБК „Подільський край" 07.05.2018; протокол від 18.01.2012 не може свідчити про дотримання вимог статуту, оскільки такий протокол оформлюється після укладання угоди, а не за шість років до цього; жодних доказів про сплату ОСОБА_1 вступного, членського та пайового внесків до позовної заяви не долучено; жодного протоколу про затвердження рішення голови кооперативу про прийняття ОСОБА_1 в члени ЖБК „Подільський край" після укладання угоди про членство, позивачем також не надано; предмет оскарження у справі - рішення загальних зборів, які відбулися 18.06.2016 (тобто, за два роки до укладання ОСОБА_1 угоди про членство в ЖБК).

Третя особа також зазначає, що угоду про членство в ЖБК „Подільський край" Скок Т.Ю. від 07.05.2018 від імені ЖБК „Подільський край" підписувала ОСОБА_21 , повноваження якої скасовано рішенням у справі №822/1736/18. Отже, така угода не може вважатися належним, достатнім та допустимим доказом на підтвердження членства ОСОБА_1 .

Крім того, третя особа просить суд, у разі, якщо він визнає позов обґрунтованим, застосувати до спірних правовідносин строк позовної давності.

20.02.2023 на адресу суду найшла заява третьої особи ( ОСОБА_2 ) про зупинення провадження у справі до набрання законної сили судовим рішенням у справі №924/790/22

21.02.2023 ухвалою, занесеною до протоколу судового засідання, суд оголосив перерву в підготовчому засіданні до 03.03.2023.

02.03.2023 листом №25 від 02.03.2023 відповідач на виконання вимог ухвали від 30.01.2023 надав наявну в нього інформацію щодо осіб, які можуть бути залучені до участі у справі.

Ухвалою від 03.03.2023 підготовче засідання було перепризначено на 16.03.2023.

Ухвалою від 16.03.2023 суд залучив до участі у справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача: ОСОБА_3 ( АДРЕСА_2 ); ОСОБА_4 ( АДРЕСА_3 ); ОСОБА_5 ( АДРЕСА_4 ); ОСОБА_6 ( АДРЕСА_5 ); ОСОБА_7 ( АДРЕСА_6 ); ОСОБА_8 ( АДРЕСА_7 ); ОСОБА_9 ( АДРЕСА_8 ); ОСОБА_10 ( АДРЕСА_9 ); ОСОБА_11 ( АДРЕСА_10 ); у задоволенні заяви ОСОБА_2 про зупинення провадження у справі відмовив; закрив підготовче провадження та призначив справу до судового розгляду по суті на 30.03.2023.

30.03.2023 третя особа - ОСОБА_9 , надіслав на адресу суду свої пояснення щодо позову, в яких проти задоволення позовної заяви ОСОБА_1 заперечує, вважає її необґрунтованою та такою, що не підлягає задоволенню. Третя особа вважає, що позивач в позовній заяві жодним чином не обґрунтувала, в чому саме полягає порушення її прав та законних інтересів як члена кооперативу. Також в позові жодним чином не обґрунтовано, яким чином факт прийняття ОСОБА_9 в члени кооперативу порушує суб`єктивні права позивача.

Крім того, третя особа зазначає, що усі рішення прийняті ЖБК „Подільський край" до набуття ОСОБА_1 членства в ЖБК „Подільський край" (07.05.2018), зокрема, оспорюване позивачем рішення Загальних зборів членів ЖБК „Подільський край", оформлене протоколом від 18.06.2016 року, жодним чином не порушували права та законні інтереси ОСОБА_1 як члена ЖБК „Подільський край", оскільки вона не була його членом на той момент.

30.03.2023 на адресу суду від третьої особи - ОСОБА_2 , надійшло клопотання про залучення до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ТОВ „Октант-Центр" та клопотання про витребування у позивача оригіналів доказів.

Ухвалою від 30.03.2023 розгляд справи по суті було відкладено, в задоволенні клопотання про залучення до участі в справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача - товариства з обмеженою відповідальністю «Октант - Центр» відмовлено, клопотання третьої особи ОСОБА_2 про витребування оригіналів доказів задоволено частково.

12.04.2022 на адресу суду надійшло клопотання представника третьої особи ОСОБА_2 про витребування у позивача оригіналів документів.

В судовому засіданні 12.04.2023 суд постановляє ухвалу про оголошення перерви в розгляді справи по суті на 14.04.2023.

14.04.2023 на адресу суду надійшла заява ТОВ „Октант-центр" про залучення заявника до участі у справі у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача. Ухвалою від 14.04.2023 було поновлено ТОВ „Октант-Центр" строк для подання клопотання про залучення до участі в справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача, в задоволенні клопотання про залучення до участі в справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача - товариства з обмеженою відповідальністю «Октант - Центр» м. Хмельницький відмовлено.

В судовому засіданні з розгляду справи по суті 14.04.2023 позивач підтримувала позовні вимоги, наполягала на їх задоволенні. Представник відповідача просив позов в частині затвердження рішення голови правління та прийняття в члени кооперативу ОСОБА_2 задоволити, в решті позовних вимог відмовити. Представник третьої особи ОСОБА_2 заперечував проти задоволення позову в повному обсязі. Крім того, за клопотанням представника третьої особи ОСОБА_2 , судом було постановлено ухвалу, з занесенням до протоколу судового засідання, про не взяття до уваги при вирішенні спору протоколу №1 Загальних зборів ЖБК "Подільський край" від 18.01.2012 як доказу у справі.

Суд під час розгляду матеріалів справи встановив наступні обставини.

Протоколом загальних зборів № 1 від 29.09.2011р. затверджено статут житлово-будівельного кооперативу "Подільський край", відповідно до п. 2.1. якого метою створення та діяльності кооперативу є організація робіт по закінченню будівництва незавершеного будівельного об`єкту - багатоквартирного житлового будинку по АДРЕСА_1 та подальше його обслуговування.

Відповідно до п. 2.3. статуту предметом діяльності кооперативу є: створення системи економічної і соціальної допомоги членам кооперативу для покращення їх житлових умов; захист майнових інтересів та соціальних прав членів кооперативу; управління нерухомим майном; належне утримання будинку та прибудинкової території; забезпечення реалізації прав власників приміщень будинку на володіння та користування спільним майном членів кооперативу.

Згідно п. 2.4. статуту для досягнення мети та предмету діяльності кооператив виконує наступні завдання: сприяє реалізації членами кооперативу своїх законних прав, свобод та інтересів у сфері прийняття участі у здійсненні будівництва багатоквартирного житлового будинку за рахунок їх внесків; надає необхідну документацію для оформлення права власності на нерухомість в будинку по АДРЕСА_1 дольовикам, інвесторам, іншим особам, які мають право на дану нерухомість відповідно до договорів або інших документів, які підтверджують дане право і є членами кооперативу, після закінчення будівництва даного будинку в органах державної влади, управління та місцевого самоврядування відповідно до чинного законодавства України.

П. 3.3. статуту передбачено, що членами кооперативу можуть бути особи, які внесли вступний внесок та додержуються вимог статуту, а саме: а) громадяни України, іноземні громадяни та особи без громадянства, які досягли 16-тирічного віку і виявили бажання брати участь у його діяльності; б) юридичні особи України, які зареєстровані в державних органах у відповідності до чинного законодавства; в) юридичні особи іноземних держав, що діють через своїх представників.

Вступ до кооперативу на засадах членства здійснюється на підставі заяви про членство з подальшим затвердженням загальними зборами членів Кооперативу, звернення кандидата. Повний обсяг прав та обов`язків визначається на підставі угоди про членство, яка укладається в обов`язковому порядку. (п. 3.5. статуту)

Відповідно до п. 3.7. статуту, набуття членства в Кооперативі відбувається за умов укладення угоди про членство в кооперативі та сплати вступного внеску, членського внеску, а за умов реалізації цільових програм, також цільового внеску.

Згідно з абз.1 п. 1 Розділу 4 статуту основними правами члена Кооперативу є участь у господарській діяльності Кооперативу, а також в управлінні кооперативом, право голосу на його загальних зборах, право обирати і бути обраним в органи управління.

П. 7.2. статуту передбачено, що вищим органом управління кооперативу є загальні збори членів кооперативу.

Відповідно до п. 7.6. статуту Житлово-будівельного кооперативу "Подільський край" про дату, місце, час проведення та порядок денний загальних зборів члени Кооперативу повинні бути повідомленні не пізніше 10 днів до визначеного строку їх проведення.

Згідно з п. 7.9. статуту Житлово-будівельного кооперативу "Подільський край" загальні збори членів кооперативу правомочні вирішувати питання, якщо на них присутні більше половини його членів.

Відповідно до п. 7.11 статуту ЖБК "Подільський край" рішення загальних зборів (зборів уповноважених) кооперативу про прийняття, внесення змін до статуту, вступ до кооперативного об`єднання або вихід з нього та про реорганізацією або ліквідацію кооперативу вважається прийнятим, якщо за нього проголосувало не менш як 75 відсотків членів кооперативу, присутніх на загальних зборах кооперативу. З інших питань рішення приймаються простою більшістю голосів членів кооперативу, присутніх на його загальних зборах.

Згідно з п. 7.14 статуту ЖБК "Подільський край" рішення загальних зборів членів Кооперативу оформляється протоколом, який підписують головуючий та секретар зборів. У протоколі зазначається кількість наявних, на день скликання зборів, членів Кооперативу з правом голосу та кількість присутніх на зборах.

До протоколу зборів додається список присутніх із зазначенням даних: для фізичної особи- прізвище, ім`я, по батькові та номер квартири. Дані про фізичну особу посвідчуються її особистим підписом.

Згідно протоколу №1 загальних зборів ЖБК „Подільський край" 18.01.2012 на загальних зборах по третьому питанню (Прийняття інвесторів в члени кооперативу ЖБК „Подільський край") виступив ОСОБА_22 , який запропонував прийняти інвесторів в члени кооперативу, які не були присутні на зборах 29.09.2011, зокрема ОСОБА_1 (№21). За пропозицію проголосували всі присутні члени Кооперативу. На підставі ухвали, занесеної до протоколу судового засідання, від 14.04.2023 даний документ судом не береться до уваги при вирішенні спору.

Протоколом Загальних зборів ЖБК „Подільський край" від 18.06.2016 оформлені, зокрема, наступні рішення:

- затверджено рішення голови правління та прийнято в члени кооперативу ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_2 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_11 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 .

- виключено з членів кооперативу ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , ОСОБА_25 , ОСОБА_26 .

- виключено з членів ревізійної комісії ОСОБА_27 та ОСОБА_28 , прийнято в члени ревізійної комісії ОСОБА_29 та

ОСОБА_30 даному протоколі зазначено, що на Зборах присутні 47 членів кооперативу, що складає 51.6% членів ЖБК „Подільський Край. Збори є правомочними вирішувати питання порядку денного.

07.05.2018 між ЖБК „Подільський край" та ОСОБА_1 укладено угоду №18/058-18 про членство в ЖБК „Подільський край". Угоду підписано керівником ЖБК „Подільський край" на той час ( ОСОБА_21 ) та ОСОБА_1 . Згідно п. 1.2. підписання даної угоди вважається заявою учасника про вступ до членів ЖБК. Після зарахування вступного та цільового внесків на рахунок ЖБК дана угоди є підтвердженням набуття учасником членства в ЖБК, відповідно до п.3.7 Статуту ЖБК.

В матеріалах справи наявні копія Угоди №1/ГЕ-69 про членство ОСОБА_2 в ЖБК „Подільський край" від 09.04.2015 та копія квитанції про сплату ОСОБА_2 вступного внеску в сумі 1500 грн. на рахунок ЖБК „Подільський край", датована 30.04.2015.

В матеріалах справи наявні копія Угоди про членство ОСОБА_9 в ЖБК „Подільський край" від 12.06.2015 та копія квитанції про сплату ОСОБА_9 вступного внеску в сумі 1500 грн. на рахунок ЖБК „Подільський край", датована 12.06.2015.

До матеріалів справи додано заяву свідка - ОСОБА_12 , яка зазначає, що Загальні збори 18.06.2016 було проведено без дотримання вимог закону і статуту ЖБК „Подільський край". Так, про факт проведення зборів свідок дізналася від сторонньої особи під час телефонної розмови за кілька днів до зборів. Письмового повідомлення про день, час, місце проведення зборів не отримувала.

ОСОБА_12 вказує, що з порядком денним зборів її теж не ознайомили, хоча, як виявилося, її виступ було включено до порядку денного. Доступ до приміщення, де проводилися збори, був заблокований невідомими особами. Пропускали на збори вибірково, деяких членів ЖБК „Подільський край" у зал не допущено. При цьому щодо членів ЖБК „Подільський край" застосовувалася фізична сила. Кворум на зборах не дотримано. Присутніх на зборах ніхто не рахував, кількість присутніх зазначена в протоколі довільно, фактично були присутні не більше 30-35 осіб.

Свідок зазначає, що голосування та підрахунок голосів не проводились, протокол зборів не вівся, не ухвалено жодного рішення з жодного питання. Протокол зборів, на думку свідка, складений після зборів службовими особами кооперативу, зі змістом цього документу членів ЖБК не ознайомлювали.

У зв`язку з наведеним, свідок підтверджує, що жодні рішення Загальними зборами ЖБК „Подільський край", які відбулися 18.06.2016 року, у встановленому Законом та Статутом порядку не ставились на голосування та не ухвалювались.

Матеріали справи містять копію Витягу зі списку членів ЖБК „Подільський край" м. Хмельницький, вул.. Подільська, 58, згідно якого ОСОБА_1 у списку членів ЖБК „Подільський край" за номером 93.

Матеріали справи містять копію Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, згідно якого ОСОБА_1 є власником квартири загальною площею 73,8 кв.м., за адресою - АДРЕСА_11 . Підставою виникнення права власності вказано довідку про членство особи в кооперативі та внесення таким членом кооперативу пайового внеску в повному обсязі, серія та номер №04/04, видану 19.04.2019, видавник: Житлово-будівельний кооператив „Подільський край".

До матеріалів справи долучено копію Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, згідно якого 01.12.2015 за ОСОБА_2 було зареєстровано право приватної власності на не житлове приміщення, площею 105,3 кв.м., за адресою АДРЕСА_1 . 10.06.2016 дане право було припинено.

Матеріали справи містять копію рішення Господарського суду Хмельницької області ві 31.08.2022 у справі №822/1736/18 яким Позов гр. ОСОБА_2 , м. Хмельницький до Управління з питань реєстрації Хмельницької міської ради, м. Хмельницький та Житлово-будівельного кооперативу "Подільський край", м. Хмельницький, за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідачів: ОСОБА_21 , ОСОБА_31 , ОСОБА_32 , ОСОБА_1 , ОСОБА_33 , ОСОБА_34 , ОСОБА_35 про визнання недійсними рішень, оформлених протоколом № 1/26/04-18 від 26.04.2018 року позачергових загальних зборів членів та засновників житлово-будівельного кооперативу „Подільський край"; визнання протиправними дій державного реєстратора управління з питань державної реєстрації Хмельницької міської ради Самчук Олени Андріївни щодо внесення змін до відомостей про Житлово-будівельний кооператив „Подільський край", що не пов`язані зі змінами до установчих документів: від 03.05.2018р. за № 9008102 щодо зміни керівника та складу підписантів юридичної особи та від 07.05.2018р. за № 0008102 щодо зміни додаткової інформації; скасування внесених державним реєстратором управління з питань державної реєстрації Хмельницької міської ради Самчук Оленою Андріївною змін до відомостей про Житлово-будівельний кооператив „Подільський край", що не пов`язані зі змінами до установчих документів: від 03.05.2018р. за № 9008102 щодо зміни керівника та складу підписантів юридичної особи та від 07.05.2018р. за № 0008102 щодо зміни додаткової інформації задоволено.

Позивачем до матеріалів справи додано копію Договору №9-ЖК-79 про дольове інвестування у будівництво, укладений між ТОВ „Октант-центр" та ОСОБА_1 . Згідно п.1 Договору ТОВ „Октант-центр" зобов`язане збудувати і передати ОСОБА_1 у власність обумовлений об`єкт інвестування (квартиру), а ОСОБА_1 зобов`язується забезпечити відповідне інвестування та прийняти його у свою власність.

Дослідивши зібрані у справі докази та давши їм правову оцінку в сукупності, судом прийнято до уваги наступне:

Відповідно до частин першої, другої статті 4 Господарського процесуального кодексу України право на звернення до господарського суду в установленому цим Кодексом порядку гарантується. Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи у господарському суді, до юрисдикції якого вона віднесена законом. Юридичні особи та фізичні особи - підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням.

Підставою для звернення особи до суду є наявність у неї порушеного права та / або законного інтересу. Таке звернення здійснюється особою, котрій це право належить, і саме з метою його захисту. Відсутність обставин, які б підтверджували наявність порушення права та/або законного інтересу особи, за захистом якого вона звернулася, є підставою для відмови у задоволенні такого позову.

При розгляді спору по суті, суд повинен встановити наявність у особи, яка звернулася з позовом, суб`єктивного матеріального права або охоронюваного законом інтересу, на захист якого подано позов, тобто встановити, чи є особа, за позовом якої (або в інтересах якої) відкрито провадження у справі, належним позивачем.

Особа, яка звертається до суду з позовом, реалізуючи передбачене статтею 55 Конституції України, статтею 4 Господарського процесуального кодексу України право на судовий захист, вказує у позові власне суб`єктивне уявлення про її порушене право та / або охоронюваний інтерес та спосіб його захисту.

Позивач, звертаючись до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке його право та / або охоронюваний законом інтерес порушене особою, до якої пред`явлений позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права / інтересу. У свою чергу, суд має перевірити доводи, на яких ґрунтуються заявлені вимоги, у тому числі щодо матеріально-правового інтересу у спірних відносинах.

Оцінка предмету заявленого позову, а відтак наявності підстав для захисту порушеного права та / або інтересу позивача, про яке ним зазначається в позовній заяві, здійснюється судом, на розгляд якого передано спір, крізь призму оцінки спірних правовідносин та обставин (юридичних фактів), якими позивач обґрунтовує заявлені вимоги.

Аналогічний правовий висновок Верховного Суду викладений у постановах від 19.09.2019р. у справі №924/831/17, від 28.11.2019р. у справі №910/8357/18.

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 20 Господарського процесуального кодексу України господарські суди розглядають справи у спорах, що виникають у зв`язку із здійсненням господарської діяльності (крім справ, передбачених частиною другою цієї статті), та інші справи у визначених законом випадках, зокрема: справи у спорах, що виникають з корпоративних відносин, в тому числі у спорах між учасниками (засновниками, акціонерами, членами) юридичної особи або між юридичною особою та її учасником (засновником, акціонером, членом), у тому числі учасником, який вибув, пов`язані зі створенням, діяльністю, управлінням або припиненням діяльності такої юридичної особи, крім трудових спорів.

За змістом положень статті 167 Господарського кодексу України корпоративні відносини - це відносини, які виникають, змінюються та припиняються щодо права особи, частка якої визначається у статутному капіталі (майні) господарської організації, що включають правомочності на участь цієї особи в управлінні господарською організацією, отримання певної частки прибутку (дивідендів) даної організації та активів у разі ліквідації останньої відповідно до закону, а також інші правомочності, передбачені законом та статутними документами.

У справі, що розглядається, позивач звернувся з позовом про визнання недійсними рішень, оформлених протоколом загальних зборів ЖБК "Подільський край" від 18.06.2016р. з підстав порушення відповідачем порядку скликання та проведення загальних зборів.

Відповідно до ст. 10 ЗУ „Про кооперацію" членами кооперативу можуть бути громадяни України, іноземці та особи без громадянства, юридичні особи України та іноземних держав, що діють через своїх представників, які внесли вступний внесок та пай у розмірах, визначених статутом кооперативу, додержуються вимог статуту і користуються правом ухвального голосу. Членом кооперативу може бути фізична особа, яка досягла 16-річного віку і виявила бажання брати участь у його діяльності.

Вступ до кооперативу здійснюється на підставі письмової заяви. Особа, яка подала заяву про вступ до кооперативу, вносить вступний внесок і пай у порядку та розмірах, визначених його статутом. Рішення правління чи голови кооперативу про прийняття до кооперативу підлягає затвердженню загальними зборами його членів. Порядок прийняття такого рішення та його затвердження визначається статутом кооперативу. (ст. 11 ЗУ „Про кооперацію")

П. 3.3. Статуту ЖБК „Подільський край" передбачено, що членами кооперативу можуть бути особи, які внесли вступний внесок та додержуються вимог статуту, а саме: а) громадяни України, іноземні громадяни та особи без громадянства, які досягли 16-тирічного віку і виявили бажання брати участь у його діяльності; б) юридичні особи України, які зареєстровані в державних органах у відповідності до чинного законодавства; в) юридичні особи іноземних держав, що діють через своїх представників.

Вступ до кооперативу на засадах членства здійснюється на підставі заяви про членство з подальшим затвердженням загальними зборами членів Кооперативу, звернення кандидата. Повний обсяг прав та обов`язків визначається на підставі угоди про членство, яка укладається в обов`язковому порядку. (п. 3.5. Статуту ЖБК „Подільський край")

Відповідно до п. 3.7. Статуту ЖБК „Подільський край", набуття членства в Кооперативі відбувається за умов укладення угоди про членство в кооперативі та сплати вступного внеску, членського внеску, а за умов реалізації цільових програм, також цільового внеску.

Згідно з матеріалами справи, 07.05.2018 між ЖБК „Подільський край" та ОСОБА_1 укладено угоду №18/058-18 про членство в ЖБК „Подільський край".

Згідно п. 1.2. підписання даної угоди вважається заявою учасника про вступ до членів ЖБК. Після зарахування вступного та цільового внесків на рахунок ЖБК дана угоди є підтвердженням набуття учасником членства в ЖБК, відповідно до п.3.7 Статуту ЖБК.

Зважаючи на те, що угода про членство ОСОБА_1 в ЖБК „Подільський край" була укладена 07.05.2018, суд доходить до висновку, що на момент проведення Загальних зборів членів ЖБК „Подільський край" 18.06.2016 ОСОБА_1 не була членом Кооперативу. Крім того, матеріали справи не містять доказів сплати позивачем вступного та членського внесків, що є обов`язковими вимогами набуття членства в ЖБК „Подільський край".

Згідно з положеннями статей 2, 4 Господарського процесуального кодексу України, статей 15, 16 Цивільного кодексу України задоволення судом позову можливе лише за умови доведення позивачем обставин щодо наявності у нього відповідного права (охоронюваного законом інтересу), а також порушення (невизнання, оспорення) зазначеного права відповідачем з урахуванням належності обраного способу судового захисту.

При вирішенні корпоративного спору господарський суд повинен встановити наявність у особи, яка звернулася з позовом, суб`єктивного матеріального права або законного інтересу, на захист якого подано позов, а також з`ясувати питання про наявність чи відсутність факту їх порушення або оспорювання. При цьому, обов`язком сторін у господарському процесі є доведення суду тих обставин, на які вони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень. (аналогічний висновок зроблено у постанові Верховного суду від 12.02.2020 у справі №916/1253/19)

Відсутність порушеного або оспорюваного права позивача є підставою для ухвалення рішення про відмову у задоволенні позову, незалежно від інших встановлених судом обставин. (аналогічний висновок зроблено у постанові Верховного суду від 16.10.2020 у справі №910/12787/17)

Отже, зважаючи на викладене вище, суд приходить до висновку, що у задоволенні позову ОСОБА_1 до житлово-будівельного кооперативу "Подільський край" про визнання недійсними рішень, оформлених протоколом загальних зборів ЖБК "Подільський край" від 18.06.2016 слід відмовити.

При цьому, судом береться до уваги, що звертаючись із позовом до суду, позивач обґрунтовував свої вимоги зокрема тим, що його не було повідомлено, у передбачений законом та статутом відповідача спосіб, про загальні збори, чим порушено право на участь в управлінні об`єднанням.

З цього приводу судом враховується, що для визнання недійсним рішення загальних зборів товариства необхідно встановити факт порушення цим рішенням прав та законних інтересів учасника (акціонера) товариства. Якщо за результатами розгляду справи факт такого порушення не встановлено, господарський суд не має підстав для задоволення позову.

Відповідно, у справах з позовною вимогою про визнання недійсним рішення загальних зборів учасників товариства, заявленою з підстав неповідомлення позивача як учасника товариства про проведення зборів, на яких прийняті спірні рішення, суду при вирішенні питання щодо порушення прав учасника товариства спірним рішенням необхідно з`ясувати дотримання порядку скликання загальних зборів, зокрема щодо належного повідомлення позивача про такі збори, яке є складовою скликання зборів, а також щодо відповідності змісту повідомлення вимогам закону та статуту товариства, оскільки своєчасне і належне повідомлення учасника товариства про скликання загальних зборів, що містить вичерпну інформацію щодо проведення зборів, є важливим для формування волі при прийнятті рішень загальними зборами, аби кожен з учасників міг належним чином підготуватися і сформувати своє бачення щодо питань, які розглядаються на зборах, та повноцінно взяти участь у їх обговоренні. Якщо учасник (або його представник) узяв участь у загальних зборах і голосував на них, то ця обставина сама собою не обов`язково свідчить про те, що учасник був належним чином повідомлений про збори і мав змогу підготуватися до розгляду питань порядку денного.

Аналогічні висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду у постанові від 22.10.2019р. в справі №923/876/16, а також у постанові Верховного Суду від 22.09.2022р. у даній справі.

П. 7.2. статуту передбачено, що вищим органом управління кооперативу є загальні збори членів кооперативу.

Відповідно до ч. 4, ст.. 15 ЗУ „Про кооперацію" та п. 7.6. статуту Житлово-будівельного кооперативу "Подільський край" про дату, місце, час проведення та порядок денний загальних зборів члени Кооперативу повинні бути повідомленні не пізніше 10 днів до визначеного строку їх проведення.

Згідно з п. 7.9. статуту Житлово-будівельного кооперативу "Подільський край" загальні збори членів кооперативу правомочні вирішувати питання, якщо на них присутні більше половини його членів.

Відповідно до п. 7.11 статуту ЖБК "Подільський край" рішення загальних зборів (зборів уповноважених) кооперативу про прийняття, внесення змін до статуту, вступ до кооперативного об`єднання або вихід з нього та про реорганізацією або ліквідацію кооперативу вважається прийнятим, якщо за нього проголосувало не менш як 75 відсотків членів кооперативу, присутніх на загальних зборах кооперативу. З інших питань рішення приймаються простою більшістю голосів членів кооперативу, присутніх на його загальних зборах.

Позивач стверджує, що його як члена ЖБК „Подільський край" не було належним чином повідомлено про проведення 18.06.2016 загальних зборів співвласників та про їх порядок денний.

Дослідивши порядок скликання загальних зборів, суд зауважує, що матеріали справи не містять жодних доказів повідомлення позивача про скликання загальних зборів.

Судом враховується, що вплив члена на прийняття загальними зборами рішень не вичерпується лише голосуванням. Зокрема, у разі своєчасного повідомлення позивач мав би можливість реалізувати своє право на участь у зборах, в обговоренні питань порядку денного, на внесення пропозицій до питань порядку денного чи щодо проектів рішень за наслідками обговорення питань тощо.

Однак порушення порядку повідомлення позивача під час скликання та проведення загальних зборів учасників відповідача не призводить до обов`язкового визнання недійсним рішення таких зборів. Так як, безумовною підставою для визнання недійсними рішень загальних зборів є: прийняття загальними зборами рішення за відсутності кворуму для проведення загальних зборів чи прийняття рішення; прийняття загальними зборами рішень з питань, не включених до порядку денного загальних зборів.

Розглядаючи спір про визнання недійсними рішень загальних зборів з підстав порушень, допущених під час скликання та проведення загальних зборів, суд повинен встановити порушення прав позивача оспорюваним рішенням загальних зборів.

У той же час, позивачем належними і допустимими доказами не доведено факту порушення рішеннями загальних зборів його прав.

Суд констатує, що виключно встановлення окремих порушень під час скликання та проведення загальних зборів учасників юридичних осіб не призводить до обов`язкового визнання недійсним рішення таких зборів.

Аналогічна правова позиція наведена в постанові Верховного Суду від 21.10.2021р. в справі №910/15071/20.

З огляду на все вищеописане, оцінивши у сукупності наявні в матеріалах справи докази, суд прийшов до висновку про відсутність підстав для визнання оспорюваних рішень загальних зборів недійсним у зв`язку з відсутністю доказів дотримання відповідачем порядку повідомлення учасника про проведення загальних зборів. При цьому, судом приймається до уваги саме те, що крім посилань на порушення порядку повідомлення про загальні збори, позивач не наводить доводів незаконності прийнятого рішення. Позивач не зазначає, як могли б вирішитися питання інакше в разі його присутності на оскаржуваних зборах.

Стосовно твердження відповідача щодо відсутності в протоколі Загальних зборів ЖБК „Подільський край" списку присутніх з їх підписами, судом береться до уваги наступне.

Згідно з п. 7.9. статуту Житлово-будівельного кооперативу "Подільський край" загальні збори членів кооперативу правомочні вирішувати питання, якщо на них присутні більше половини його членів.

Відповідно до абз.11 ст. 15 ЗУ „Про кооперацію", п. 7.11 статуту ЖБК "Подільський край" рішення загальних зборів (зборів уповноважених) кооперативу про прийняття, внесення змін до статуту, вступ до кооперативного об`єднання або вихід з нього та про реорганізацією або ліквідацію кооперативу вважається прийнятим, якщо за нього проголосувало не менш як 75 відсотків членів кооперативу, присутніх на загальних зборах кооперативу. З інших питань рішення приймаються простою більшістю голосів членів кооперативу, присутніх на його загальних зборах.

Згідно з п. 7.14 статуту ЖБК "Подільський край" рішення загальних зборів членів Кооперативу оформляється протоколом, який підписують головуючий та секретар зборів. У протоколі зазначається кількість наявних, на день скликання зборів, членів Кооперативу з правом голосу та кількість присутніх на зборах. До протоколу зборів додається список присутніх із зазначенням даних: для фізичної особи- прізвище, ім`я, по батькові та номер квартири. Дані про фізичну особу посвідчуються її особистим підписом.

З матеріалів справи вбачається, що в протоколі Загальних зборів ЖБК „Подільський край" зазначено, що на Зборах присутні 47 членів кооперативу, що складає 51.6% членів ЖБК „Подільський Край. Збори є правомочними вирішувати питання порядку денного. Крім того, протокол підписано Головою та Секретарем зборів. Зазначене дає підстави для висновку, що рішення 18.06.2016 були прийняті кворумом членів ЖБК „Подільський край". Крім того, в матеріалах справи наявний протокол №1 Загальних зборів ЖБК „Подільський край", в якому також відсутній список присутніх членів з їх підписами, що свідчить про відповідну практику складення протоколів загальних зборів. До того ж, протокол №1 Загальних зборів ЖБК „Подільський край" у позивача сумніву не викликає.

Згідно з частинами першою, третьою статті 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Обов`язок із доказування слід розуміти як закріплену в процесуальному та матеріальному законодавстві міру належної поведінки особи, що бере участь у судовому процесі, із збирання та надання доказів для підтвердження свого суб`єктивного права, що має за мету усунення невизначеності, яка виникає в правовідносинах у разі неможливості достовірно з`ясувати обставини, які мають значення для справи.

Важливим елементом змагальності процесу є стандарти доказування - спеціальні правила, яким суд має керуватися при вирішення справи. Ці правила дозволяють оцінити, наскільки вдало сторони виконали вимоги щодо тягаря доказування і наскільки вони змогли переконати суд у своїй позиції, що робить оцінку доказів більш алгоритмізованою та обґрунтованою.

На сьогодні у праві існують такі основні стандарти доказування: "баланс імовірностей" (balance of probabilities) або "перевага доказів" (preponderance of the evidence); "наявність чітких та переконливих доказів" (clear and convincing evidence); "поза розумним сумнівом" (beyond reasonable doubt).

17.10.2019р. набув чинності Закон України №132-IX від 20.09.2019р. "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні", яким було, зокрема внесено зміни до України змінено назву статті 79 ГПК з "Достатність доказів" на нову - "Вірогідність доказів" та викладено її у новій редакції, фактично впровадивши в господарський процес стандарт доказування "вірогідності доказів".

У рішенні Європейського Суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) у справі "Brualla Gomez de La Torre v. Spain" від 19.12.1997р. наголошено про загальновизнаний принцип негайного впливу процесуальних змін на позови, що розглядаються.

Стандарт доказування "вірогідності доказів", на відміну від "достатності доказів", підкреслює необхідність співставлення судом доказів, які надає позивач та відповідач. Тобто, з введенням в дію нового стандарту доказування необхідним є не надати достатньо доказів для підтвердження певної обставини, а надати їх саме ту кількість, яка зможе переважити доводи протилежної сторони судового процесу.

Відповідно до статті 79 ГПК України наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Тлумачення змісту цієї статті свідчить, що нею покладено на суд обов`язок оцінювати докази, обставини справи з огляду на їх вірогідність, яка дозволяє дійти висновку, що факти, які розглядаються скоріше були (мали місце), аніж не були.

Принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Цей принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони. Одночасно цей принцип не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує. Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний (постанови Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 02.10.2018р. у справі №910/18036/17, від 23.10.2019р. у справі №917/1307/18, від 18.11.2019р. у справі №902/761/18, від 04.12.2019р. у справі №917/2101/17).

Аналогічний стандарт доказування застосовано Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 18.03.2020р. у справі №129/1033/13-ц.

Такий підхід узгоджується з судовою практикою Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ), юрисдикція якого поширюється на всі питання тлумачення і застосування Конвенції (пункт 1 статті 32 Конвенції). Так, зокрема, у рішенні 23.08.2016 у справі "Дж. К. та Інші проти Швеції" ("J.K. AND OTHERS v. SWEDEN") ЄСПЛ наголошує, що "у країнах загального права у кримінальних справах діє стандарт доказування "поза розумним сумнівом ("beyond reasonable doubt"). Натомість, у цивільних справах закон не вимагає такого високого стандарту; скоріше цивільна справа повинна бути вирішена з урахуванням "балансу вірогідностей". … Суд повинен вирішити, чи являється вірогідність того, що на підставі наданих доказів, а також правдивості тверджень заявника, вимога цього заявника заслуговує довіри".

Згідно з частиною четвертою статті 11 ГПК України, статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику зазначеного Суду як джерело права.

Відповідно, суд при розгляді даної справи враховує Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод, практику Європейського суду з прав людини, положення ст. 79 ГПК України, стандарт доказування "баланс імовірностей" (balance of probabilities).

У контексті вищезазначеного, судом приймаються до уваги положення ст. 86 ГПК України, якою передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Так, обов`язком суду при розгляді справи є дотримання вимог щодо всебічності, повноти й об`єктивності з`ясування обставин справи та оцінки доказів. Усебічність та повнота розгляду передбачає з`ясування всіх юридично значущих обставин та наданих доказів з усіма притаманними їм властивостями, якостями та ознаками, їх зв`язками, відносинами і залежностями. Таке з`ясування запобігає однобічності та забезпечує, як наслідок, постановлення законного й обґрунтованого рішення.

З`ясування відповідних обставин має здійснюватися із застосуванням критеріїв оцінки доказів передбачених статтею 86 ГПК України щодо відсутності у жодного доказу заздалегідь встановленої сили та оцінки кожного доказу окремо, а також вірогідності і взаємного зв`язку доказів у їх сукупності.

У пунктах 1 - 3 частини першої статті 237 ГПК України передбачено, що при ухваленні рішення суд вирішує, зокрема питання чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; яку правову норму належить застосувати до цих правовідносин.

Згідно з ч.1.2 ст. 73 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Відповідно до ч.1 ст. 87 ГПК України показання свідка - це повідомлення про відомі йому обставини, які мають значення для справи. Не є доказом показання свідка, який не може назвати джерела своєї обізнаності щодо певної обставини, або які ґрунтуються на повідомленнях інших осіб.

В матеріалах справи міститься заява свідка ОСОБА_12 , в якій остання вказує, що Загальні збори 18.06.2016 було проведено без дотримання вимог закону і статуту ЖБК „Подільський край". Так, про факт проведення зборів свідок дізналася від сторонньої особи під час телефонної розмови за кілька днів до зборів. Письмового повідомлення про день, час, місце проведення зборів не отримувала. ОСОБА_12 вказує, що з порядком денним зборів її теж не ознайомили, хоча, як виявилося, її виступ було включено до порядку денного. Доступ до приміщення, де проводилися збори, був заблокований невідомими особами. Пропускали на збори вибірково, деяких членів ЖБК „Подільський край" у зал не допущено. При цьому щодо членів ЖБК „Подільський край" застосовувалася фізична сила. Кворум на зборах не дотримано. Присутніх на зборах ніхто не рахував, кількість присутніх зазначена в протоколі довільно, фактично були присутні не більше 30-35 осіб. Свідок зазначає, що голосування та підрахунок голосів не проводились, протокол зборів не вівся, не ухвалено жодного рішення з жодного питання. Протокол зборів, на думку свідка, складений після зборів службовими особами кооперативу, зі змістом цього документу членів ЖБК не ознайомлювали. У зв`язку з наведеним, свідок підтверджує, що жодні рішення Загальними зборами ЖБК „Подільський край", які відбулися 18.06.2016 року, у встановленому Законом та Статутом порядку не ставились на голосування та не ухвалювались.

Дослідивши цю заяву, судом встановлено, що твердження свідка не підтверджені доказами та грунтуються на припущеннях. Тому судом дані твердження до уваги не беруться. До того ж, ні в матеріалах справи, ні в заяві свідка немає жодних доказів присутності свідка ОСОБА_12 на Загальних зборах ЖБК „Подільський край" 18.06.2016.

Отже, враховуючи вищенаведені норми та обставини, розглянувши даний спір із застосуванням норм матеріального права, якими регулюються відповідні відносини, згідно з наявними в матеріалах справи доказами, суд дійшов висновку про відмову у позові в повному обсязі.

Згідно ст.129 ГПК України, витрати по сплаті судового збору у разі відмови в позові покладаються на позивача.

Керуючись ст.ст.2, 13, 73, 74, 76, 77-79, 86, 91, 129, 210, 220, 232, 233, 236-238, 240-242 Господарського процесуального кодексу України, суд -

ВИРІШИВ:

В позові ОСОБА_1 м. Хмельницький до житлово-будівельного кооперативу "Подільський край" м. Хмельницький за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача: ОСОБА_2 м. Хмельницький, ОСОБА_3 с. Грузевиця, Хмельницький район, Хмельницька область, ОСОБА_4 м. Хмельницький, ОСОБА_5 м. Хмельницький, ОСОБА_6 м. Хмельницький, ОСОБА_7 м. Івано-Франківськ, ОСОБА_8 м. Хмельницький, ОСОБА_9 м. Хмельницький, ОСОБА_10 м. Дунаївці, Кам`янець-Подільського району, Хмельницької області, ОСОБА_11 м. Хмельницький, про визнання недійсним рішення, оформлене протоколом загальних зборів ЖБК "Подільський край" від 18.06.2016р. відмовити.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення господарського суду може бути оскаржено протягом 20 днів з дня складання повного тексту судового рішення.

Порядок подання апеляційної скарги визначений ст. 257 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст рішення складено 24.04.2023.

Суддя С.В. Гладій

Віддрук. 15 прим.:

1 - до справи,

2 - позивачу ( АДРЕСА_12 ) (реком. з повід.)

3,4 - відповідачу ІНФОРМАЦІЯ_1 та (29013, м. Хмельницький, вул. Подільська,58, оф. 10)(прост.)

5 - третій особі ОСОБА_2 ( АДРЕСА_13 ) (прост.)

6 - представнику третьої особи (адвокату Ткач Я.С.) ІНФОРМАЦІЯ_2

7 - третій особі ( ОСОБА_4 АДРЕСА_14 )(прост.)

8 - третій особі ( ОСОБА_3 ( АДРЕСА_2 );(прост.)

9 - третій особі ( ОСОБА_5 АДРЕСА_4 );(прост.)

10 - третій особі ( ОСОБА_6 АДРЕСА_15);(прост.)

11 - третій особі ( ОСОБА_7 - АДРЕСА_6 );(прост.)

12 - третій особі ( ОСОБА_8 - АДРЕСА_7 );(прост.)

13 - третій особі ( ОСОБА_9 - АДРЕСА_8 );(прост.)

14 - третій особі ( ОСОБА_10 - АДРЕСА_9 );(прост.)

15 - третій особі ( ОСОБА_11 - АДРЕСА_10 ) (прост.)