УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

м. Київ

26.04.2023Справа № 910/6204/23
Господарський суд міста Києва у складі судді Васильченко Т.В., розглянувши матеріали позовної заяви Фізичної особи-підприємця Вітовщика Антона Васильовича ( АДРЕСА_1 ) до Державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» (01032, м. Київ, вул. Назарівська, буд. 3) про стягнення 199463,14 грн

ВСТАНОВИВ:

Фізична особа-підприємець Вітовщик Антон Васильович (далі - позивач) звернувся до Господарського суду міста Києва з позовними вимогами до Державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» (далі - відповідач) про стягнення 199463,14 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідач в порушення взятих на себе зобов`язань за договором №75/247-21/37121-13-21-10935 від 30.11.2021, не здійснив повну та своєчасну плату за отримані послуги, у зв`язку з чим позивачем заявлено до стягнення борг у розмірі 114703,38 грн, інфляційні втрати у розмірі 30809,56 грн, 3% річних у розмірі 3950,20 грн та моральну шкоду у розмірі 50000,00 грн.

Дослідивши матеріали позовної заяви судом встановлено, що подана позовна заява не відповідає вимогам статей 162, 164, Господарського процесуального кодексу України.

Так, за приписами частини 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява повинна містити: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову (п.5); перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви (п. 8).

Стаття 164 Господарського процесуального кодексу України встановлює вимоги до документів, що додаються до позовної заяви, та ч. 2 указаної статті зазначає, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Згідно частин 1, 2, 4, 5 статті 91 ГПК України, письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

У позовній заяві позивач вказує про здійснення відповідачем часткової оплати за отриманні послуги у розмірі 119418,01 грн, проте до позовної заяви не додано зазначеного(-них) документа(-ів) ні в оригіналі, ні в належним чином засвідчених копіях, а також не зазначено об`єктивних причин, з яких він(вони) не може бути поданий(-і) суду або доказів, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного документа (частини 2, 4 ст. 80 Господарського процесуального кодексу України).

Разом з цим, позивач у позовній заяві посилається на лист звернення від 17.08.2022, проте до позовної заяви не додано зазначеного документа ні в оригіналі, ні в належним чином засвідчених копіях, а також не зазначено об`єктивних причин, з яких вони не можуть бути подані суду або доказів, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаних документів (частини 2, 4 ст. 80 Господарського процесуального кодексу України).

Окрім цього, приписами пункту 1 частини 1 статті 164 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів.

Позивач, особа, яка звертається з позовом в інтересах іншої особи, зобов`язані до подання позовної заяви надіслати учасникам справи її копії та копії доданих до неї документів листом з описом вкладення (ч. 1 ст. 172 ГПК України).

Такі приписи згаданих норм мають на меті забезпечення, як конституційних засад змагальності сторін та рівності усіх учасників процесу перед законом і судом (ст. 129 Конституції України), так і аналогічних приписів статей 2, 7 Господарського процесуального кодексу України.

Принцип рівності сторін у процесі вимагає, щоб кожній стороні надавалася розумна можливість представляти справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно другої сторони (п. 87 Рішення Європейського суду з прав людини у справі «Салов проти України» від 06.09.2005).

У Рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Надточий проти України» від 15.05.2008 зазначено, що принцип рівності сторін передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом.

Відтак, на стадії прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі суд має бути впевненим у тому, що зазначені засади не були порушені заявником позову.

У відповідності до пункту 19 Правил, внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю можуть прийматися для пересилання з описом вкладення та/або з післяплатою.

Внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю з описом вкладення подаються для пересилання відкритими для перевірки їх вкладення (п. 59 Правил).

За змістом пункту 61 Правил надання поштового зв`язку, у разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв`язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові. На примірнику опису, що видається відправникові, працівник поштового зв`язку повинен зазначити номер поштового відправлення. За бажанням відправника на примірнику опису, що вкладається до поштового відправлення, вартість предметів може не зазначатися.

Із аналізу наведених норм вбачається, що належним доказом направлення саме копії позовної заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи може бути лише бланк опису вкладення, завірений відповідним відділенням зв`язку, разом з фінансовим чеком про відправлення.

Враховуючи наведені вище норми та вимоги встановлені пунктом 1 частини 1 статті 164 Господарського процесуального кодексу України, належним доказом надіслання сторонам копій позовної заяви та доданих до неї документів відповідно до кількості відповідачів та третіх осіб є - опис вкладення до поштових відправлень, який повинен містити вичерпний перелік найменувань документів, що надсилаються, а також розрахунковий документ, виданий поштовим відділенням.

В якості доказів надсилання відповідачу копії, поданої до Господарського суду міста Києва, позовної заяви та доданих до неї документів позивачем надано опис вкладення в цінний лист від 11.04.2023, втім суд не може прийняти його як беззаперечний доказ, виконання позивачем вимог пункту 1 частини 1 статті 164 Господарського процесуального кодексу України, оскільки опис вкладення в цінний лист, а саме в графі «найменування вкладення» не містить вказівки про відправлення відповідачу копії самої позовної заяви, а лише перелічено найменування додатків до позовної заяви, що свідчить про недотримання заявником обов`язку щодо надсилання відповідачу копії позовної заяви.

Частиною 1 статті 174 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях, 162, 164, 172 цього Кодексу протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

При цьому, залишення позовної заяви без руху - це тимчасовий захід, який застосовується судом з метою усунення позивачем недоліків позовної заяви та дотримання порядку її подання, визначеного Господарським процесуальним кодексом України.

За таких обставин, оскільки позивачем не дотримано вищезазначених вимог встановлених Господарським процесуальним кодексом України, суд вважає за необхідне залишити позовну заяву Фізичної особи-підприємця Вітовщика Антона Васильовича без руху та надати позивачу строк для усунення допущених недоліків позовної заяви.

На підставі викладеного та керуючись статтями 162, 164, 174, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Залишити позовну заяву Фізичної особи-підприємця Вітовщика Антона Васильовича без руху.

2. Встановити позивачу строк для усунення недоліків - протягом 10 днів з дня отримання даної ухвали.

3. Встановити Фізичній особі-підприємцю Вітовщику Антону Васильовичу спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом подання до суду:

- всіх документів (доказів, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, зокрема доказів часткової оплати у розмірі 119418,01 та лист звернення від 17.08.2022) в оригіналах або в належним чином засвідчених копіях, згідно з п. 5.26 Уніфікованої системи організаційно-розпорядчої документації (Вимоги до оформлювання документів ДСТУ 4163-2020);

- оригіналу опису вкладення у цінний лист про направлення позовної заяви відповідачу, який повинен містити вичерпний перелік найменувань документів, що надсилаються з фіскальним чеком.

4. Роз`яснити позивачу, що якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із такою заявою.

5. Згідно частиною 2 статті 235 Господарського процесуального кодексу України дана ухвала набирає законної сили з моменту її підписання. Дана ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

СуддяТ.В. Васильченко