ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ВІННИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
___________________________________________________________________________
УХВАЛА

"24" квітня 2023 р. Cправа № 902/863/22

Господарський суд Вінницької області у складі судді Матвійчука Василя Васильовича, розглянувши без виклику представників сторін матеріали справи

за заявою Приватного акціонерного товариства "Київстар" (вул. Дегтярівська, 53, м. Київ, 03113)

до боржника Фізичної особи-підприємця Бондарук Світлани Володимирівни ( АДРЕСА_1 )

про видачу судового наказу за вимогою про стягнення грошової заборгованості у розмірі 4 220,62 грн.

В С Т А Н О В И В :

15.09.2022 через підсистему ЄСІТС "Електронний суд" надійшла заява Приватного акціонерного товариства "Київстар" про видачу судового наказу про стягнення з Фізичної особи-підприємця Бондарук Світлани Володимирівни грошової заборгованості у розмірі 4220,62 грн та суму судового збору.

Заяву обґрунтовано неналежним виконанням зі сторони боржника умов Угоди про надання послуг рухомого (мобільного) зв`язку № 10641778 від 01.09.2021 в частині своєчасного перерахування коштів за надані послуги.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 15.09.2022 дану заяву передано для розгляду судді Матвійчуку В.В.

За результатами розгляду вказаної заяви, суд, 20.09.2022 видав відповідний наказ, копію якого разом з заявою стягувача та доданих до неї документів надіслано на адресу Фізичній особі-підприємцю Бондарук Світлані Володимирівні, яка відповідає інформації щодо боржника з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Відповідно до ч. 1 ст. 157 ГПК України боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав.

Зважаючи на те, що боржник не скористався правом подачі заяви про скасування вказаного наказу, відповідно до ч. 1 ст. 159 ГПК України судовий наказ набрав законної сили 17.10.2022 та був направлений на адресу стягувача.

21.04.2023 на адресу суду надійшла заява № б/н від 21.04.2023 (вх. номер канц. суду 01-34/3859/23 від 21.04.2023) представника Фізичної особи-підприємця Бондарук Світлани Володимирівни - адвоката Семенчук О.А. про скасування судового наказу від 20.09.2022 у справі № 902/863/22. До заяви, з поміж іншого, додано клопотання № б/н від 21.04.2023 (вх. номер канц. суду 01-34/3861/23 від 21.04.2023) про поновлення строку для подачі заяви про скасування судового наказу та заява № б/н від 21.04.2023 (вх. номер канц. суду 01-34/3862/23 від 21.04.2023) про поворот виконання судового наказу.

Розглянувши клопотання № б/н від 21.04.2023 (вх. номер канц. суду 01-34/3861/23 від 21.04.2023) про поновлення строку для подачі заяви про скасування судового наказу, суд враховує таке.

Обґрунтовуючи клопотання про поновлення строку для подачі заяви про скасування судового наказу представник боржника вказує, що введення воєнного стану, ведення бойових дій, оголошувані повітряні тривоги, масовані ракетні обстріли України, ушкодження енергетичної інфраструктури тощо спричинило погіршення матеріального та емоційного стану ФОП Бондарук С.В.

Вказані умови, за твердженням ФОП Бондарук С.В., призвели до неможливості своєчасного виконання усіх господарських зобов`язань з боку боржника, а тому, отримавши декілька судових наказів про стягнення заборгованості, ФОП Бондарук С.В. поставилась до них спокійно та вжила всіх можливих заходів задля погашення заборгованості. При цьому аналізу документів, що додавались до наказів ФОП Бондарук С.В. не здійснювала, оскільки вважала визначені суми заборгованістю саме за укладеною нею угодою.

Заявниця вказує, що починаючи з початку жовтня 2022 року, після здійснення російською федерацією масованих ракетних обстрілів, на території України, в т.ч. міста Вінниці, розпочалися відключення електричної енергії, в тому числі за місцезнаходженням стягувача. Співробітники ПРАТ "Київстар", посилаючись на обставини відключення світла, жодної інформації з приводу угод не надавали, але обіцяли все з`ясувати і повідомити пізніше.

Нажаль, такі дії співробітників ПРАТ "Київстар" у м. Вінниці, призвели до втрати дорогоцінного часу для подачі заяв про скасування судових наказів. При цьому нові судові накази продовжували надходити, загалом з 09.08.2022 по 31.03.2023 було прийнято 27 судових наказів, та лише 29.03.2023 між боржником та адвокатом укладено договір про надання правової допомоги.

Враховуючи викладене, представник Фізичної особи-підприємця Бондарук Світлани Володимирівни - адвокат Семенчук О.А. просить суд поновити строк для подання заяви про скасування судового наказу та скасувати наказ від 20.09.2022 у справі № 902/863/22.

Згідно з частинами 1, 4 статті 156 ГПК України, після видачі судового наказу суд не пізніше наступного дня надсилає його копію (текст), що містить інформацію про веб-адресу такого рішення у Єдиному державному реєстрі судових рішень, боржникові на його офіційну електронну адресу, або рекомендованим листом із повідомленням про вручення чи цінним листом з описом вкладеного, якщо офіційної електронної адреси боржник не має.

Днем отримання боржником копії судового наказу є день його вручення боржнику, визначений відповідно до статті 242 цього Кодексу.

Згідно з пунктами 3 - 5 частини шостої статті 242 ГПК України, днем вручення судового рішення є: день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, яка зареєстрована у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Відповідно до частини 11 статті 242 Господарського процесуального кодексу України у випадку розгляду справи за матеріалами в паперовій формі судові рішення надсилаються в паперовій формі рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

Як вбачається з матеріалів цієї справи, 20.09.2022 судом видано наказ про стягнення з Фізичної особи-підприємця Бондарук Світлани Володимирівни на користь Приватного акціонерного товариства "Київстар" 4220,62 грн - боргу та 248,10 грн - відшкодування витрат на сплату судового збору.

На виконання вимог ст. 156 ГПК України боржнику було надіслано копію судового наказу разом з копією заяви стягувача про видачу судового наказу та доданими до неї документами.

Як підтверджується матеріалами справи копію судового наказу разом з копією заяви стягувача про видачу судового наказу та доданими до неї документами боржником отримано 23.09.2022, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення зі штрихкодовим ідентифікатором 279. Тоді як заява про скасування судового наказу надійшла лише 21.04.2023, тобто поза межами встановленого ч. 1 ст. 157 ГПК України строку.

Відповідно до частини 4 статті 13 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

Згідно ст. 118 ГПК України, право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку. Заяви, скарги і документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Частиною 1 ст. 119 ГПК України встановлено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Вирішення питання щодо поновлення строку перебуває в межах дискреційних повноважень суду, який за заявою сторони, прокурора чи з своєї ініціативи може визнати причину пропуску встановленого законом процесуального строку поважною і відновити пропущений строк, крім випадків, передбачених ГПК України. Отже, вирішуючи це питання, суд, з урахуванням конкретних обставин справи, має оцінити на предмет поважності причини пропуску встановленого законом процесуального строку, і залежно від встановленого вирішити питання про поновлення або відмову у поновленні цього строку (наведену правову позицію викладено у постанові Верховного Суду від 09.10.2019 у справі № 910/22695/13).

Із правового контексту норм статей 118, 119 ГПК України убачається, що законодавець не передбачив обов`язку суду автоматично відновлювати пропущений строк за наявності відповідного клопотання заявника, оскільки у кожному випадку суд має чітко визначити, з якої саме поважної причини такий строк було порушено скаржником, та чи підлягає він відновленню. Як свідчить правовий аналіз норм чинного процесуального законодавства, господарський суд може відновити пропущений процесуальний строк лише у виняткових випадках, тобто причини відновлення таких строків повинні бути не просто поважними, але й мати такий характер, не зважати на який було б несправедливим і таким, що суперечить загальним засадам законодавства (аналогічний правовий висновок сформульовано у постанові Верховного Суду від 30.07.2020 у справі № 910/15481/17).

Для поновлення процесуального строку суд має встановити відповідні обставини, задля чого заявник має довести суду їх наявність та непереборність, у зв`язку з тим, що фактично норма про можливість поновлення процесуальних строків є, по суті, пільгою, яка може застосовуватись як виняток із загального правила, оскільки в іншому випадку нівелюється значення чіткого визначення законодавцем кожного з процесуальних строків.

Сам лише факт подання стороною клопотання про відновлення строку не зобов`язує суд автоматично відновити цей строк, оскільки клопотання про поновлення строку на подання відзиву з огляду на положення статті 119 ГПК України повинно містити обґрунтування поважності пропуску цього строку.

Поважними визнаються такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення сторони та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для вчинення процесуальних дій. При цьому ГПК України не пов`язує право суду відновити пропущений процесуальний строк лише з певним колом обставин, що спричинили пропуск строку, тобто у кожному випадку суд з урахуванням конкретних обставин пропуску строку оцінює доводи, наведені на обґрунтування клопотання про його відновлення, та робить мотивований висновок щодо поважності чи неповажності причин пропуску строку.

Клопотання про поновлення строку для подачі заяви про скасування судового наказу повинно містити обґрунтування поважності причин пропуску такого строку (за необхідності - з посиланням на відповідні докази, які подаються господарському суду на загальних підставах).

Відновлення пропущеного процесуального строку є правом господарського суду, яким суд користується, виходячи із поважності причин пропуску строку скаржником, і лише сам факт подання скаржником клопотання про поновлення строку не кореспондується з автоматичним обов`язком суду відновити цей строк.

Щодо обставин, на які посилається заявник як на підставу для поновлення пропущеного строку (введення воєнного стану, ведення бойових дій, оголошувані повітряні тривоги, масовані ракетні обстріли України, ушкодження енергетичної інфраструктури), суд зазначає таке.

24.02.2022 Російською Федерацією розпочато повномасштабні військові дії проти України, у зв`язку з чим Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" №64/2022 від 24.02.2022, затвердженого Законом України від 24.02.2022 №2102-IX, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до п. 20 ч. 1 ст. 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану" в Україні введено воєнний стан.

Згідно зі статтею 1 Закону України "Про правовий режим воєнного стану" воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень.

Частинами першою та четвертою статті 26 Закону України "Про правовий режим воєнного стану" встановлено, що правосуддя на території, на якій введено воєнний стан, здійснюється лише судами. Створення надзвичайних та особливих судів не допускається.

У період дії воєнного стану не можуть бути припинені повноваження Президента України, Верховної Ради України, Кабінету Міністрів України, Національного банку України, Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, судів, органів прокуратури, органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, розвідувальних органів та органів, підрозділи яких здійснюють контррозвідувальну діяльність (частина перша статті 10 Закону № 389-VIII).

Водночас, суд відзначає, що введення на території України воєнного стану не зупинило перебіг процесуальних строків звернення до суду з заявами/позовами. Питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не є підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку.

Аналогічна правова позиція міститься в постанові Великої Палати Верховного Суду від 10.11.2022 року у справі № 990/115/22.

Суд зазначає, що боржником та його представником не подано належних та допустимих, в розумінні ст.ст. 73, 76-79, 86, 269 Господарського процесуального кодексу України, доказів того, як саме введення воєнного стану, ведення бойових дій, оголошувані повітряні тривоги, масовані ракетні обстріли України, ушкодження енергетичної інфраструктури, обумовили пропуск строку на звернення до суду із заявою про скасування судового наказу та які б підтверджували реальну відсутність у них можливості підготувати та подати дану заяву.

Слід зазначити, що місцезнаходження Фізичної особи-підприємця Бондарук Світлани Володимирівни зареєстроване у с. Якушинці, Вінницького району, Вінницької області, що не перебуває у зоні бойових дій.

Також Фізичною особою-підприємцем Бондарук Світланою Володимирівною не надано жодних доказів звернення до Приватного акціонерного товариства "Київстар" з метою врегулювання спірної ситуації, на що посилається заявник. Тобто такі обставини є лише суб`єктивними твердженнями заявника.

Окрім того, укладення між боржником та адвокатом договору про надання правової допомоги 29.03.2023 не є обставиною, з якою закон пов`язує можливість визнати поважними причини пропуску самою стороною тих чи інших процесуальних строків, оскільки відповідно до положень ч. 1 ст. 61 ГПК України, представник свої повноваження здійснює від імені особи, яку він представляє, а відтак, дії або бездіяльність сторони, допущені до вступу у справу нового представника є для нього обов`язковими.

Отже, суд не знаходить обґрунтованих підстав для поновлення строку для подання заяви про скасування судового наказу.

Відповідно до частини 2 статті 158 Господарського процесуального кодексу України заява боржника про скасування судового наказу, подана після закінчення строку, встановленого частиною першою статті 157 цього Кодексу, повертається, якщо суд за заявою особи, яка її подала, не знайде підстав для поновлення строку для подання цієї заяви.

Враховуючи вищевикладене, на підставі ч. 2 ст. 157 ГПК України заява № б/н від 21.04.2023 (вх. номер канц. суду 01-34/3859/23 від 21.04.2023) Фізичної особи-підприємця Бондарук Світлани Володимирівни про скасування судового наказу від 20.09.2022 у справі № 902/863/22 підлягає поверненню.

Оскільки підстави для скасування судового наказу відсутні внаслідок пропуску строку на подання відповідної заяви, а тому відсутні підстави для повороту виконання судового наказу.

Так, за змістом ч. 3 ст. 158 ГПК України в ухвалі про скасування судового наказу суд за клопотанням боржника вирішує питання про поворот виконання судового наказу в порядку, встановленому статтею 333 цього Кодексу.

Враховуючи вищевикладене та те, що ухвала про скасування судового наказу не постановлялася, суд дійшов висновку, що у задоволенні заяви № б/н від 21.04.2023 (вх. номер канц. суду 01-34/3862/23 від 21.04.2023) про поворот виконання судового наказу слід відмовити.

Керуючись ст. ст. 2, 3, 18, 42, 157, 158, 232, 233, 234, 235, 242, 326 Господарського процесуального кодексу України, суд -

У Х В А Л И В :

1. У задоволенні клопотання № б/н від 21.04.2023 (вх. номер канц. суду 01-34/3861/23 від 21.04.2023) Фізичної особи-підприємця Бондарук Світлани Володимирівни про поновлення строку для подачі заяви про скасування судового наказу від 20.09.2022 у справі № 902/863/22 відмовити.

2. Заяву Фізичної особи-підприємця Бондарук Світлани Володимирівни № б/н від 21.04.2023 (вх. номер канц. суду 01-34/3859/23 від 21.04.2023) про скасування судового наказу від 20.09.2022 у справі № 902/863/22 (на 2-х арк. з додатком на 13-ти арк.) повернути заявнику без розгляду.

3. Копію заяви Фізичної особи-підприємця Бондарук Світлани Володимирівни № б/н від 21.04.2023 (вх. номер канц. суду 01-34/3859/23 від 21.04.2023) про скасування судового наказу від 20.09.2022 у справі № 902/863/22 долучити до примірника ухвали суду, який залишається в матеріалах справи.

4. Згідно з приписами ст. 235 ГПК України ухвали, постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

5. За приписами п. 6 ч. 1 ст. 255 ГПК України ухвалу про повернення заяви позивачеві (заявнику) може бути оскаржено окремо від рішення суду до Північно-західного апеляційного господарського суду.

6. Відповідно до положень ч. 1 ст. 256 ГПК України апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом десяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

7. Копію ухвали надіслати сторонам рекомендованим листом з повідомленням про вручення поштового відправлення (боржнику разом з матеріалами заяви). Додатково копію ухвали направити на відомі суду адреси електронної пошти: ПРАТ "Київстар" - ІНФОРМАЦІЯ_3, представника ПАТ "Київстар" - ІНФОРМАЦІЯ_2, представника ФОП Бондарук С.В. - ІНФОРМАЦІЯ_1

Дата складання повного тексту ухвали 24.04.2023.

Суддя Василь МАТВІЙЧУК

віддрук. прим.:

1 - до справи

2 - ПРАТ "Київстар" (вул. Дегтярівська, 53, м. Київ, 03113)

3 - ФОП Бондарук С.В. ( АДРЕСА_1 )