РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

26.04.2023Справа № 910/568/23
Господарський суд міста Києва у складі судді Андреїшиної І.О., за участю секретаря судового засідання Березовської С.В., розглянувши матеріали господарської справи

За позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "СПІЛЬНЕ ВИРОБНИЧЕ ПІДПРИЄМСТВО "КВАЗАР" (03045, м. Київ, вул. Набережно-Корчуватська, 136-Л, )

до Акціонерного товариства "Українська залізниця" (03150, м. Київ, вул. Єжи Гедройця, буд. 5; ідентифікаційний код: 40075815) в особі Регіональної філії "Придніпровська залізниця" Акціонерного товариства "Українська залізниця" (49038, м. Дніпро, проспект Дмитра Яворницького, 108, )

про визнання дій незаконними та скасування рішення про відміну процедури закупівлі,

Представники учасників судового процесу:

Від позивача: Савон О.Ю.

Від відповідача: не з`явився

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «СПІЛЬНЕ ВИРОБНИЧЕ ПІДПРИЄМСТВО «КВАЗАР» звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Акціонерного товариства «Українська залізниця" в особі Регіональної філії «Придніпровська залізниця» Акціонерного товариства «Українська залізниця» про визнання незаконним та скасування рішення тендерного комітету Акціонерного товариства «Українська залізниця» в особі Регіональної філії «Придніпровська залізниця» Акціонерного товариства «Українська залізниця» про відміну процедури закупівлі № UA-2022-11-10-013299-а (ДК 021:2015 - 33190000-8 Медичне обладнання та вироби медичного призначення різні (дозиметри-радіометри)), оформленого протоколом від 08.12.2022 № 209525.

Господарський суд міста Києва ухвалою від 16.01.2023 залишив позов без руху, надав строк для усунення недоліків позову у встановлений спосіб.

20.01.2023 від позивача засобами поштового зв`язку через відділ діловодства Господарського суду міста Києва надійшли матеріали на виконання вимог ухвали суду.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 25.01.2023 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, постановлено розгляд справи № 910/568/23 здійснювати у порядку загального позовного провадження; призначити підготовче засідання на 15.022.2023.

07.02.2023 засобами поштового зв`язку від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, який залучено до матеріалів справи.

07.02.2023 через систему "Електронний суд" від представника відповідача надійшло клопотання про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів та електронної системи відеоконференцзв`язку «EASYCON».

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 09.02.2023 заяву представника Акціонерного товариства «Українська залізниця», Хлабистіна Д.М. про участь у судовому засіданні по справі № 910/568/23 в режимі відеоконференції повернуто заявнику без розгляду.

13.02.2023 засобами поштового зв`язку від позивача надійшла відповідь на відзив, яку залучено до матеріалів справи.

У засідання суду 15.02.2023 з`явився представник позивача.

Відповідач участь свого представника у засідання суду 15.02.2023 не забезпечив, про дату та час судового розгляду повідомлявся належним чином.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 15.02.2023 підготовче засідання відкладено на 15.03.2023

У підготовчому засіданні 15.03.2023 присутнім представником позивача надано усні пояснення щодо можливості закриття підготовчого провадження та про призначення справи до розгляду по суті.

Відповідач участь свого представника у засідання суду 15.03.2023 не забезпечив, про дату та час судового розгляду повідомлявся належним чином.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 15.03.2023 закрито підготовче провадження та призначено розгляд справи по суті на 05.04.2023.

04.04.2023 через систему «Електронний суд» від відповідача надійшло клопотання про розгляд справи без участі представника відповідача.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 05.04.2023 відкладено судове засідання на 26.04.2023.

У засіданні суду 26.04.2023 представник позивача підтримав позовні вимоги, просив їх задовольнити.

26.04.2023 у судовому засіданні оголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

ВСТАНОВИВ:

10.11.2022 Акціонерним товариством «Українська залізниця» в особі Регіональної філії "Придніпровська залізниця" Акціонерного товариства "Українська залізниця" (далі - відповідач) було оголошено процедуру закупівлі Дозиметрів-радіометрів МКС-05 "ТЕРРА" за ідентифікатором UA-2022-11-10-013299-а.

В подальшому Товариством з обмеженою відповідальністю "СПІЛЬНЕ ВИРОБНИЧЕ ПІДПРИЄМСТВО "КВАЗАР" (далі - позивач) було надіслано тендерну пропозицію від №06/6/ТД від 14.11.2022 року щодо участі у торгах на закупівлю: Код ДК 021:2015 - 33190000-8 - «Медичне обладнання та вироби медичного призначення різні» (дозиметри - радіометри)

Відповідно до протоколу № 209525 від 23.11.2022 Товариство з обмеженою відповідальністю "СПІЛЬНЕ ВИРОБНИЧЕ ПІДПРИЄМСТВО "КВАЗАР" визнано переможцем процедури відкритих торгів на закупівлю за кодом ДК 021:2015: 33190000-8 - «Медичне обладнання та вироби медичного призначення різні» (дозиметри-радіометри).

23.11.2022 відповідачем на виконання вимог Закону України "Про публічні закупівлі" було оприлюднено повідомлення про намір укласти договір про закупівлю UA-2022-11-10- 013299-а з переможцем відкритих торгів.

Однак, як зазначає позивач у позовній заяві, після оприлюднення повідомлення про намір укласти договір відповідачем не здійснювались жодні дії направленні на укладання договору

Як вбачається із протоколу скасування процедури закупівлі UA-2022-11-10-013299-а, відповідачем вирішено відмінити процедуру закупівлі за кодом ДК 021:2015: 33190000-8 - «Медичне обладнання та вироби медичного призначення різні» (дозиметри-радіометри) на підставі пункту 47 Постанови Кабінету Міністрів України №94 від 13.01.2016 та з урахуванням частини 3 статті 22 Закону України "Про публічні закупівлі".

Протоколом скасування процедури закупівлі UA-2022-11-10-013299-а було визначено: "За результатами наради у Замовника, яка відбулась з причетними фахівцями, було встановлено, що тендерна документація на закупівлю ДК 021:2015 - 33190000-8 Медичне обладнання та вироби медичного призначення різні (дозиметри - радіометри) номер процедури закупівлі в електронній сестемі закупівель: UA-2022-11 -10-013299-а (номер процедури на електронному майданчику SmartTender.biz №18209525) була сформована без врахування вимог Технічного регламенту законодавчо регульованих засобів вимірювальної техніки, затвердженого Постановою Кабінету міністрів України від 13 січня 2016 № 94, що є обов`язковими відносно до предмету закупівлі, що, в свою чергу, суперечить вимогам частини 3 Статті 22 Закону України «Про публічні закупівлі»".

13.12.2022 позивачем на адресу відповідача було надіслано лист з вимогою укласти договір з переможцем процедури відкритих торгів на закупівлю за кодом ДК 021:2015: 33190000-8 - «Медичне обладнання та вироби медичного призначення різні» (дозиметри- радіометри). Проте відповідачем зазначений лист був проігнорований.

Позивач зазначає, що саме відповідач має укласти з позивачем договір за результатами проведення закупівлі UA-2022-11-10-013299-а, оскільки у розумінні приписів ст.181 Господарського кодексу України, позивачем було надано відповідачеві пропозицію щодо укладення договору (оферту) у вигляді подання відповідних документів на участь у процедурі закупівлі, а останнім було визначено позивача, як переможця закупівлі, чим фактично прийнято пропозицію Товариства з обмеженою відповідальністю "СВП "КВАЗАР".

Позивач зазначає, що означене рішення відповідача про відміну торгів є незаконним та підлягає скасуванню, оскільки відповідно до Закону України «Про публічні закупівлі» процедура закупівлі (торги) фактично завершується прийняттям рішення про намір укласти договір, і після опублікування повідомлення про намір укласти договір, не може бути відмінена, або ж визнана такою, що не відбулась, а отже відповідачем прийнято рішення у супереч із Законом та є таким, що порушує права та інтереси позивача, в зв`язку з чим позивач звернувся до суду з позовом про визнання незаконним та скасуваня рішення тендерного комітету Акціонерного товариства «Українська залізниця» в особі Регіональної філії «Придніпровська залізниця» Акціонерного товариства «Українська залізниця» про відміну процедури закупівлі № UA-2022-11-10-013299-а (ДК 021:2015 - 33190000-8 Медичне обладнання та вироби медичного призначення різні (дозиметри-радіометри)), оформленого протоколом від 08.12.2022 № 209525.

Дослідивши наявні матеріали справи, оцінюючи надані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог з наступних підстав.

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади встановлює Закон України «Про публічні закупівлі», метою якого є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.

Стаття 1 Закону України "Про публічні закупівлі" містить визначення термінів, зокрема:

- договір про закупівлю - господарський договір, що укладається між замовником і учасником за результатами проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі та передбачає платне надання послуг, виконання робіт або придбання товару;

- замовники - суб`єкти, визначені згідно із статтею 2 цього Закону, які здійснюють закупівлі товарів, робіт і послуг відповідно до цього Закону;

- переможець процедури закупівлі - учасник, тендерна пропозиція якого відповідає всім критеріям та умовам, що визначені у тендерній документації, і визнана найбільш економічно вигідною, та якому замовник повідомив про намір укласти договір про закупівлю, або учасник, якому замовник повідомив про намір укласти договір про закупівлю за результатами застосування переговорної процедури закупівлі;

- публічна закупівля (далі - закупівля) - придбання замовником товарів, робіт і послуг у порядку, встановленому цим Законом;

- учасник процедури закупівлі/спрощеної закупівлі (далі - учасник) - фізична особа, фізична особа - підприємець чи юридична особа - резидент або нерезидент, у тому числі об`єднання учасників, яка подала тендерну пропозицію / пропозицію або взяла участь у переговорах у разі застосування переговорної процедури закупівлі.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 Закону України «Про публічні закупівлі» до замовників, які здійснюють закупівлі відповідно до цього Закону, належать:

1) органи державної влади (орган законодавчої, органи виконавчої, судової влади), та правоохоронні органи держави, органи влади Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, об`єднання територіальних громад;

2) Пенсійний фонд України, цільові страхові фонди зі страхування у зв`язку з тимчасовою втратою працездатності, від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань, медичного страхування та страхування на випадок безробіття (далі - органи соціального страхування);

3) юридичні особи, які є підприємствами, установами, організаціями (крім тих, які визначені у пунктах 1 і 2 цієї частини) та їх об`єднання, які забезпечують потреби держави або територіальної громади, якщо така діяльність не здійснюється на промисловій чи комерційній основі, за наявності однієї з таких ознак:

- юридична особа є розпорядником, одержувачем бюджетних коштів;

- органи державної влади чи органи місцевого самоврядування або інші замовники володіють більшістю голосів у вищому органі управління юридичної особи;

- у статутному капіталі юридичної особи державна або комунальна частка акцій (часток, паїв) перевищує 50 відсотків;

4) юридичні особи та/або суб`єкти господарювання, які здійснюють діяльність в одній або декількох окремих сферах господарювання, визначених частиною другою цієї статті, та відповідають хоча б одній з таких ознак:

- органам державної влади, органам влади Автономної Республіки Крим, органам місцевого самоврядування або іншим замовникам належить частка у статутному капіталі юридичної особи та/або суб`єкта господарювання в розмірі більше ніж 50 відсотків або такі органи чи інші замовники володіють більшістю голосів у вищому органі юридичної особи та/або суб`єкта господарювання чи правом призначати більше половини складу виконавчого органу або наглядової ради юридичної особи та/або суб`єкта господарювання;

- наявність спеціальних або ексклюзивних прав - прав, наданих у межах повноважень органом державної влади або органом місцевого самоврядування на підставі будь-якого нормативно-правового акта та/або акта індивідуальної дії, що обмежують провадження діяльності у сферах, визначених цим Законом, однією чи кількома особами, що істотно впливає на здатність інших осіб провадити діяльність у зазначених сферах. Не вважаються спеціальними або ексклюзивними права, що надані за результатами конкурсів (тендерів, процедур закупівель), інформація про проведення яких разом з критеріями відбору попередньо оприлюднювалася та була наявна у публічному доступі, можливість участі у таких конкурсах (тендерах, процедурах закупівель) не була обмежена та якщо надання таких прав здійснювалося на основі об`єктивних критеріїв.

Частиною 1 статті 5 Закону України «Про публічні закупівлі» унормовано, що закупівлі здійснюються за такими принципами: добросовісна конкуренція серед учасників; максимальна економія, ефективність та пропорційність; відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель; недискримінація учасників та рівне ставлення до них; об`єктивне та неупереджене визначення переможця процедури закупівлі / спрощеної закупівлі; запобігання корупційним діям і зловживанням.

Частиною 1 ст. 10 Закону України «Про публічні закупівлі» передбачено, що замовник самостійно та безоплатно через авторизовані електронні майданчики оприлюднює в електронній системі закупівель у порядку, встановленому Уповноваженим органом та цим Законом, інформацію про закупівлю, а саме:

1) оголошення про проведення конкурентних процедур закупівель, тендерну документацію та проект договору про закупівлю:

- оголошення про проведення відкритих торгів - не пізніше ніж за 15 днів до кінцевого строку подання тендерних пропозицій, якщо вартість закупівлі не перевищує межі, встановлені у частині третій цієї статті, та не пізніше 30 днів у разі перевищення таких меж;

- оголошення про проведення конкурентного діалогу - не пізніше ніж за 15 днів до кінцевого строку подання тендерних пропозицій, якщо вартість закупівлі не перевищує межі, встановлені у частині третій цієї статті, та не пізніше 30 днів у разі перевищення таких меж;

- оголошення про проведення торгів з обмеженою участю - не пізніше ніж за 30 днів до кінцевої дати отримання документів, поданих на кваліфікаційний відбір;

2) оголошення про проведення спрощеної закупівлі та проект договору про закупівлю - не пізніше ніж за шість робочих днів до кінцевого строку подання пропозицій;

3) зміни до тендерної документації та роз`яснення до неї (у разі наявності) у машинозчитувальному форматі - протягом одного дня з дня прийняття рішення про їх внесення або надання роз`яснень.

У хронологічному порядку відображаються зміни до тендерної документації та кінцевий строк подання тендерних пропозицій, який був визначений відповідно до кожної із змін до тендерної документації;

4) зміни до оголошення про проведення спрощеної закупівлі та/або вимог до предмета закупівлі - протягом одного дня з дня прийняття рішення про їх внесення;

5) оголошення з відомостями про укладену рамкову угоду (у разі здійснення закупівлі за рамковими угодами) - не пізніше ніж через сім днів з дня укладення рамкової угоди;

6) протокол кваліфікаційного відбору - протягом одного дня з дня його затвердження;

7) протокол розгляду тендерних пропозицій - протягом одного дня з дня його затвердження;

8) повідомлення про намір укласти договір про закупівлю - протягом одного дня з дня прийняття рішення про визначення переможця процедури закупівлі / спрощеної закупівлі;

9) інформацію про відхилення тендерної пропозиції / пропозиції учасника - протягом одного дня з дня прийняття рішення про відхилення;

10) договір про закупівлю та всі додатки до нього - протягом трьох робочих днів з дня його укладення;

11) повідомлення про внесення змін до договору про закупівлю та зміни до договору у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 41 цього Закону - протягом трьох робочих днів з дня внесення змін;

12) звіт про виконання договору про закупівлю - протягом 20 робочих днів з дня закінчення строку дії договору про закупівлю або його виконання сторонами, або його розірвання;

13) звіт про договір про закупівлю, укладений без використання електронної системи закупівель - протягом трьох робочих днів з дня укладення договору про закупівлю.

Відповідно до частин 1 та 3 ст. 13 Закону України «Про публічні закупівлі» закупівлі можуть здійснюватися шляхом застосування однієї з таких конкурентних процедур: відкриті торги; торги з обмеженою участю; конкурентний діалог.

Замовник здійснює процедури закупівлі, передбачені частиною першою цієї статті, шляхом використання електронної системи закупівель.

10.11.2022 Акціонерним товариством «Українська залізниця» в особі Регіональної філії "Придніпровська залізниця" Акціонерного товариства "Українська залізниця" на офіційному порталі про публічні закупівлі України "Prozorro" було оголошено процедуру закупівлі Дозиметрів-радіометрів МКС-05 "ТЕРРА" за ідентифікатором UA-2022-11-10-013299-а.

Відповідно до ст. 21 Закону України «Про публічні закупівлі» 1. Оголошення про проведення відкритих торгів безоплатно оприлюднюється в електронній системі закупівель відповідно до статті 10 цього Закону.

Оголошення про проведення відкритих торгів повинно містити наступну інформацію:

1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, його категорія;

2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися стосовно кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності);

3) кількість та місце поставки товарів, обсяг і місце виконання робіт чи надання послуг;

4) очікувана вартість предмета закупівлі;

5) строк поставки товарів, виконання робіт, надання послуг;

6) кінцевий строк подання тендерних пропозицій;

7) умови оплати;

8) мова (мови), якою (якими) повинні готуватися тендерні пропозиції;

9) розмір, вид та умови надання забезпечення тендерних пропозицій (якщо замовник вимагає його надати);

10) дата та час розкриття тендерних пропозицій, якщо оголошення про проведення відкритих торгів оприлюднюється відповідно до частини третьої статті 10 цього Закону;

11) розмір мінімального кроку пониження ціни під час електронного аукціону у межах від 0,5 відсотка до 3 відсотків очікуваної вартості закупівлі або в грошових одиницях;

12) математична формула для розрахунку приведеної ціни (у разі її застосування).

В оголошенні про проведення відкритих торгів може зазначатися інша інформація.

Дата і час розкриття тендерних пропозицій, крім випадку, встановленого пунктом 10 частини першої цієї статті, та дата і час проведення електронного аукціону визначаються електронною системою закупівель автоматично в день оприлюднення замовником оголошення про проведення відкритих торгів в електронній системі закупівель.

Рішенням тендерного комітету Регіональної філії «Придніпровська залізниця» Акціонерного товариства «Українська залізниця» від 10.11.2022, було затверджено Тендерну документацію щодо умов проведення публічних закупівель по процедурі закупівлі № UA-2022-11-10-013299-а (ДК 021:2015 - 33190000-8 Медичне обладнання та вироби медичного призначення різні (дозиметри-радіометри)), яку замовником торгів оприлюднено на веб-порталі Уповноваженого органу з питань закупівель (далі - Тендерна документація).

Згідно з ч. 1 ст. 28 Закону України "Про публічні закупівлі" перед початком електронного аукціону автоматично розкривається інформація про ціни/приведені ціни тендерних пропозицій / пропозицій.

Розкриття тендерних пропозицій/пропозицій з інформацією та документами, що підтверджують відповідність учасника кваліфікаційним критеріям / умовам, визначеним в оголошенні про проведення спрощеної закупівлі, та вимогам до предмета закупівлі, а також з інформацією та документами, що містять технічний опис предмета закупівлі, здійснюється автоматично електронною системою закупівель одразу після завершення електронного аукціону.

Відповідно до ч. 15 ст. 29 Закону України "Про публічні закупівлі" за результатами розгляду та оцінки тендерної пропозиції/пропозиції замовник визначає переможця процедури закупівлі та приймає рішення про намір укласти договір про закупівлю згідно з цим Законом.

За результатом розгляду найбільш економічно вигідної тендерної пропозиції по процедурі закупівлі послуг за кодом ДК 021:2015 - 33190000-8 рішенням тендерного комітету Регіональної філії «Придніпровська залізниця» Акціонерного товариства «Українська залізниця», оформленого протоколом засідання тендерного комітету № 209525 від 23.11.2022, визнано переможцем процедури закупівлі Товариство з обмеженою відповідальністю "СПІЛЬНЕ ВИРОБНИЧЕ ПІДПРИЄМСТВО "КВАЗАР" (далі - позивач), та прийнято рішення про намір укласти договір на закупівлю послуг з даним учасником.

У відповідності до ч. 1 ст. 33 "Про публічні закупівлі" рішення про намір укласти договір про закупівлю приймається замовником у день визначення учасника переможцем процедури закупівлі / спрощеної закупівлі.

Протягом одного дня з дати ухвалення такого рішення замовник оприлюднює в електронній системі закупівель повідомлення про намір укласти договір про закупівлю.

10 листопада 2022 року на офіційному порталі про публічні закупівлі України "Prozorro" було оприлюднено Повідомлення про намір укласти договір про закупівлю UA-2022-11-10-013299-а.

Водночас, рішенням тендерного комітету Регіональної філії «Придніпровська залізниця» Акціонерного товариства «Українська залізниця», оформленого протоколом щодо прийняття рішення уповноваженою особою № 209525 від 08.12.2022, відмінено процедуру закупівлі.

Так, відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 32 Закону України «Про публічні закупівлі» замовник відміняє тендер у разі відсутності подальшої потреби в закупівлі товарів, робіт чи послуг.

Однак, визначення переможця торгів, прийняття рішення про намір укласти договір про закупівлю та оприлюднення повідомлення про намір укласти договір свідчить про те, що замовник прийняв тендерну (зустрічну) пропозицію переможця та погодився на укладення договору.

Такі дії сторін свідчать про визначення сторонами обов`язку укласти відповідний договір.

Відповідно до ч. 6 ст. 33 Закону України «Про публічні закупівлі» замовник укладає договір про закупівлю з учасником, який визнаний переможцем процедури закупівлі, протягом строку дії його пропозиції, не пізніше ніж через 20 днів з дня прийняття рішення про намір укласти договір про закупівлю відповідно до вимог тендерної документації та тендерної пропозиції переможця процедури закупівлі. У випадку обґрунтованої необхідності строк для укладання договору може бути продовжений до 60 днів.

Наведена в частині шостій статті 33 Закону України "Про публічні закупівлі" конструкція "замовник укладає", а не "замовник має право укласти" свідчить, що дана норма покладає саме обов`язок і саме на замовника укласти договір з переможцем торгів, проект та істотні умови якого вже узгоджені сторонами.

У свою чергу, згідно з п. 3 ч. 1 ст. 31 Закону України «Про публічні закупівлі» замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо переможець процедури закупівлі:

- відмовився від підписання договору про закупівлю відповідно до вимог тендерної документації або укладення договору про закупівлю;

- не надав у спосіб, зазначений в тендерній документації, документи, що підтверджують відсутність підстав, установлених статтею 17 цього Закону;

- не надав копію ліцензії або документа дозвільного характеру (у разі їх наявності) відповідно до частини другої статті 41 цього Закону;

- не надав забезпечення виконання договору про закупівлю, якщо таке забезпечення вимагалося замовником.

Відтак, єдиними підставами не підписання договору є дії або бездіяльність саме учасника торгів, а не замовника: відмова від підписання договору про закупівлю відповідно до вимог тендерної документації або укладення договору про закупівлю; не надання у спосіб, зазначений в тендерній документації, документи, що підтверджують відсутність підстав, установлених статтею 17 цього Закону; не надання копії ліцензії або документа дозвільного характеру (у разі їх наявності) відповідно до частини другої статті 41 цього Закону; не надання забезпечення виконання договору про закупівлю, якщо таке забезпечення вимагалося замовником.

Відповідний правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду від 06.02.2020 у справі № 904/4036/18 та підтриманий у постановах Верховного Суду від 15.04.2021 у справі № 910/836/20 та від 01.06.2021 у справі № 910/840/20.

Таким чином, з моменту визначення переможця торгів та встановлення відповідності пропозиції позивача вимогам тендерної документації та вимогам Закону України «Про публічні закупівлі» неможливо відмінити процедуру закупівлі, у порядку, передбаченому п. 1 ч. 1 ст. 32 Закону України вказаного закону.

Суд також враховує, що жодних доказів того, що тендерна документація відповідача на закупівлю була сформована без вимог Технічного регламенту законодавчо регульованих засобів вимірювальної техніки затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 13.01.2016 №94, про які зазначає відповідач, матеріали справи не містять, а відповідачем не надано.

Згідно зі статтями 15, 16 ЦК України, що кореспондуються за змістом зі статтею 20 ГК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Застосування певного способу судового захисту вимагає доведеності належними доказами сукупності таких умов: наявності у позивача певного суб`єктивного права (інтересу); порушення (невизнання або оспорювання) такого права (інтересу) з боку відповідача; належності обраного способу судового захисту (адекватність наявному порушенню та придатність до застосування як передбаченого законодавством). Відсутність (недоведеність) будь-якої із зазначених умов унеможливлює задоволення позову.

Обраний спосіб захисту має безпосередньо втілювати мету, якої прагне досягти суб`єкт захисту, тобто мати наслідком повне припинення порушення його прав та охоронюваних законом інтересів.

Установивши наявність у особи, яка звернулася з позовом, суб`єктивного матеріального права або охоронюваного законом інтересу, про захист яких подано позов, суд з`ясовує наявність чи відсутність факту їх порушення або оспорення і відповідно ухвалює рішення про захист порушеного права або відмовляє позивачу в захисті, встановивши безпідставність та (або) необґрунтованість заявлених вимог (правова позиція Великої Палати Верховного Суду, викладена у постанові від 16.10.2019 у справі №525/505/16-ц).

Вирішуючи спір між сторонами, суд враховує, що дії учасників господарських правовідносин мають відповідати певному стандарту поведінки, що характеризується чесністю, відкритістю і повагою інтересів іншої сторони договору або відповідного правовідношення.

Принцип справедливості, добросовісності і розумності (пункт 6 частини першої статті 3 Цивільного кодексу України) є проявом категорій справедливості, добросовісності і розумності як суті права загалом.

Поведінкою, яка суперечить добросовісності та чесній діловій практиці, є, зокрема, поведінка, що не відповідає попереднім заявам або поведінці сторони, за умови, що інша сторона, яка діє собі на шкоду, розумно покладається на них.

З встановлених у цій справі обставин вбачається вчинення відповідачем дій щодо оголошення і проведення процедури закупівлі, визнання позивача переможцем в цій процедурі, оприлюднення повідомлення про намір укласти договір з позивачем та відміни згаданої процедури закупівлі.

Разом з цим, дії відповідача з відміни процедури закупівлі згідно з оспорюваним позивачем рішенням тендерного комітету кваліфікуються судом як такі, що суперечать попередній поведінці відповідача і є недобросовісними.

Подібна правова позиція наведена у постанові Верховного Суду у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 06.12.2019 у справі №910/353/19.

У зв`язку з наведеним, заявлена позивачем вимога позивача про визнання незаконним та скасування рішення тендерного комітету Акціонерного товариства «Українська залізниця» в особі Регіональної філії «Придніпровська залізниця» Акціонерного товариства «Українська залізниця» про відміну процедури закупівлі № UA-2022-11-10-013299-а (ДК 021:2015 - 33190000-8 Медичне обладнання та вироби медичного призначення різні (дозиметри-радіометри)), оформленого протоколом від 08.12.2022 № 209525, є такою, що спрямована на відновлення порушеного права позивача, а відтак підлягає задоволенню.

Статтею 129 Конституції України встановлено, що основними засадами судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Частинами 3, 4 статті 13 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Згідно з ст. 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Відповідачем не спростовано належними засобами доказування обставин, на які посилається позивач в обґрунтування своїх позовних вимог.

Зважаючи на вищенаведене, позовні вимоги Malag & Soltau GmbH є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню частково.

Статтею 76 Господарського процесуального кодексу України визначено, що належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Господарського процесуального кодексу України обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Оцінивши подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному, всебічному і об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог і заперечень, суд дійшов висновку, що заявлені позивачем вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі.

Згідно з приписами статей 78-79 ГПК України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

За приписами ч. 1 ст. 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Будь-які подані учасниками процесу докази (в тому числі, зокрема, й стосовно інформації у мережі Інтернет) підлягають оцінці судом на предмет належності і допустимості. Вирішуючи питання щодо доказів, господарські суди повинні враховувати інститут допустимості засобів доказування, згідно з яким обставини справи, що відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. Що ж до належності доказів, то нею є спроможність відповідних фактичних даних містити інформацію стосовно обставин, які входять до предмета доказування з даної справи.

Надаючи оцінку доводам учасників судового процесу судом враховано, що обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи (ч.5 ст.236 Господарського процесуального кодексу України).

Згідно усталеної практики Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п.1 ст.6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення від 09.12.1994р. Європейського суду з прав людини у справі «Руїс Торіха проти Іспанії»). Крім того, вмотивоване рішення дає стороні можливість оскаржити його та отримати його перегляд вищестоящою інстанцією.

Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів учасників справи та їх відображення у судовому рішенні, суд першої інстанції спирається на висновки, що зробив Європейський суд з прав людини від 18.07.2006р. у справі «Проніна проти України», в якому Європейський суд з прав людини зазначив, що п.1 ст.6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі ст.6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.

У рішенні Європейського суду з прав людини «Серявін та інші проти України» (SERYAVINOTHERS v. UKRAINE) вказано, що усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п. 29). Хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень (див. рішення у справі «Суомінен проти Фінляндії» (Suominen v. Finland), N 37801/97, п. 36, від 1 липня 2003 року). Ще одне призначення обґрунтованого рішення полягає в тому, щоб продемонструвати сторонам, що вони були почуті. Крім того, вмотивоване рішення дає стороні можливість оскаржити його та отримати його перегляд вищестоящою інстанцією. Лише за умови винесення обґрунтованого рішення може забезпечуватись публічний контроль здійснення правосуддя (див. рішення у справі «Гірвісаарі проти Фінляндії» (Hirvisaari v. Finland), №49684/99, п. 30, від 27 вересня 2001 року).

Аналогічна правова позиція викладена у постанові від 13.03.2018 Верховного Суду по справі № 910/13407/17.

Витрати по сплаті судового збору, відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України, підлягають стягненню з відповідача на користь позивача пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

На підставі викладеного та керуючись статтями 129, 233, 238, 240-241 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва,

ВИРІШИВ:

1. Позов задовольнити повністю.

2. Визнати незаконним та скасувати рішення Акціонерного товариства "Українська залізниця" (03150, м. Київ, вул. Єжи Гедройця, буд. 5; ідентифікаційний код: 40075815) в особі Регіональної філії "Придніпровська залізниця" Акціонерного товариства "Українська залізниця" (49038, м. Дніпро, проспект Дмитра Яворницького, 108, ) про відміну процедури закупівлі № UA-2022-11-10-013299-а (ДК 021:2015-33190000-8 Медичне обладнання та вироби медичного призначення різні (дозиметри - радіометри)), оформленого протоколом від 08.12.2022 № 209525.

3. Стягнути з Акціонерного товариства "Українська залізниця" (03150, м. Київ, вул. Єжи Гедройця, буд. 5; ідентифікаційний код: 40075815) в особі Регіональної філії "Придніпровська залізниця" Акціонерного товариства "Українська залізниця" (49038, м. Дніпро, проспект Дмитра Яворницького, 108, ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "СПІЛЬНЕ ВИРОБНИЧЕ ПІДПРИЄМСТВО "КВАЗАР" (03045, м. Київ, вул. Набережно-Корчуватська, 136-Л, ) витрати зі сплати судового збору в сумі 2684 (дві тисячі шістсот вісімдесят чотири) грн 00 коп.

4. Після набрання рішенням законної сили видати наказ.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене у строки та порядку, встановленому розділом ІV ГПК України.

Повний текст рішення складено 02.05.2023

Суддя І.О. Андреїшина