ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"20" квітня 2023 р. м.Київ Справа№ 925/1530/21

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Станіка С.Р.

суддів: Шаптали Є.Ю.

Тищенко О.В.

за участю секретаря судового засідання Щербини А.В.

за участю представників сторін згідно протоколу судового засідання від 20.04.2023:

від позивача: Терещенко І.В.(в режимі відеоконференції);

від відповідача : Коваль Д.П. (в режимі відеоконференції);

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу

Шполянської міської ради об`єднаної територіальної громади Черкаської області

на рішення Господарського суду Черкаської області

від 03.11.2022 (повний текст складено та підписано 08.11.2022)

у справі № 925/1530/21 (суддя К.І.Довгань)

за позовом ОСОБА_1

до Шполянської міської ради об`єднаної територіальної громади Черкаської області

про визнання незаконною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог

ОСОБА_1 (далі - позивач, ОСОБА_2 ) звернулась до Господарського суду Черкаської області із позовною заявою до відповідача в якій просила суд:

- визнати незаконною бездіяльність Шполянської міської ради об`єднаної територіальної громади, що полягає в не затвердженні протоколу про результати електронного аукціону № UA- PS-2021-07-09-000058-2;

- зобов`язати Шполянську міську раду об`єднаної територіальної громади затвердити протокол про результати електронного аукціону № UA-PS-2021-07-09-000058-2, яким переможцем визначено ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ). В обґрунтування заявлених вимог позивач послався на те, що вона є переможцем електронного аукціону з продажу в порядку приватизації нежитлової одноповерхової адміністративної будівлі за адресою АДРЕСА_1 , що підтверджується протоколом про результати електронного аукціону. Однак відповідач, виконавчий комітет якого є органом приватизації, щодо спірного майна, рішення про затвердження протоколу аукціону не прийняв.

Короткий зміст заперечень проти позову

Відповідач проти позову заперечував з огляду на те, що рішення про затвердження протоколу аукціону не прийнято у зв`язку з тим, що проект такого рішення не набрав необхідної кількості голосів членів виконавчого комітету

Короткий зміст рішення місцевого господарського суду та мотиви його ухвалення

Рішенням Господарського суду Черкаської області від 03.11.2022 позов задоволено повністю, а саме: визнано незаконною бездіяльність Шполянської міської ради об`єднаної територіальної громади, що полягає в незатвердженні протоколу про результати електронного аукціону № UA- PS-2021-07-09-000058-2. Зобов`язано Шполянську міську раду об`єднаної територіальної громади затвердити протокол про результати електронного аукціону № UA-PS-2021-07-09-000058-2, яким переможцем визначено ОСОБА_1

Стягнуто з Шполянської міської ради об`єднаної територіальної громади на користь ОСОБА_1 понесені нею судові витрати у вигляді сплаченого судового збору в сумі 4540 грн (чотири тисячі п`ятсот сорок гривень).

Рішення суду першої інстанції мотивовано тим, що в силу принципу правової визначеності та принципу належного урядування, відповідач зобов`язаний був затвердити протокол про результати електронного аукціону № UA-PS- 2021-07-09-000058-2, чого відповідачем зроблено не було.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнення її доводів

Не погоджуючись з постановленим рішенням, відповідач - Шполянська міська рада об`єднаної територіальної громади Черкаської області (30.11.2022 згідно відмітки трекера канцелярії Північного апеляційного господарського суду на апеляційній скарзі, яка надійшла на електронну адресу суду) звернувся до Північного апеляційного господарського суду із апеляційною скаргою, в якій просив скасувати оскаржуване рішення та ухвалити нове рішення про відмову у задоволенні позовних вимог.

В обґрунтування вимог та доводів апеляційної скарги відповідач посилається на те, що:

- у спірних правовідносинах у справі № 925/1530/21 наявність факту бездіяльності з боку відповідача не підтверджується належними доказами та є недоведеною позивачем;

- ОСОБА_1 була визнана шляхом автоматичної оцінки електронною торговою системою цінових пропозицій учасників після завершення останнього раунду електронного аукціону та формування протоколу про результати електронного аукціону, переможцем електронного аукціону відповідно до пункту 63 Порядку проведення електронних аукціонів для продажу об`єктів малої приватизації та визначення додаткових умов продажу, затвердженого постановою КМУ від 10.05.2018 № 432;

- 11.08.2021 Шполянською міською радою ОТГ були отримані оригінальні примірники протоколу про результати електронного аукціону №UA-PS-2021 -07-09000058-2, де міститься підпис позивача, який не відповідає тому підпису, який зазначений у доданих до пропозиції документах, а також паспорті позивача;

- зазначені дії містять склад кримінального правопорушення передбаченого статтею 358 Кримінального кодексу України, враховуючи дані обставини Шполянською міською радою ОТГ було направлено відповідну заяву до Печорського управління поліції Головного управління Національної поліції України;

- оскільки відповідальність за підроблення документів передбачена Кримінальним Кодексом України не можна вважати це формальною, несуттєвою або технічною помилкою, яка б надавала можливість прийняти рішення про затвердження протоколу, а тому даний факт став підставою для прийняття Шполянською міською радою ОТГ рішення про відмову в затвердженні протоколу електронних торгів.

Скаржник наголошував, що доводи позивача зводяться до незгоди з прийнятим рішенням виконавчого комітету Шполянської міської ради ОТГ.

Короткий зміст відзиву на апеляційну скаргу

03.03.2023 через канцелярію Північного апеляційного господарського суду від позивача в особі адвоката Прядка В.М. надійшов відзив на апеляційну скаргу, який прийнято судом до розгляду у відповідності до приписів ст. 119, 263 Господарського процесуального кодексу України, і в якому позивач просив залишити апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване рішення суду першої інстанції - без змін як таке, що ухвалено з дотриманням норм матеріального та процесуального права.

Зокрема, позивач посилався на те, що:

- позивач відповідає всім вимогам та умовам, передбаченим ч. 9 ст. 14 Закону України «Про приватизацію державного та комунального майна» та позивачем були подані всі необхідні документи, передбачені ч. 7 ст. 14 наведеного Закону;

- посилання відповідача на невідповідність підписів позивача у поданих документах нічим не обґрунтована та грунтується на припущеннях, а тому не є підставою для незатвердження протоколу електронних торгів, за результатом яких позивач визнана переможцем;

- відповідачем до суду першої інстанції було додано копію листа ВПД № « Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області від 10.09.2021 , відповідно до якого відсутні дані, які б вказували про наявність кримінального правопорушення;

- серед переліку підстав у ч. . 9 ст. 14 Закону України «Про приватизацію державного та комунального майна» для прийняття рішення органу приватизації про відмову у затвердженні протоколу електронних торгів або про відмову від укладення договору купівлі - продажу відсутня така підстава, як припущення органу влади про підроблення документів.

Дії суду апеляційної інстанції щодо розгляду апеляційної скарги по суті

Відповідно до витягу з протоколу розподілу судової справи між суддями від 30.11.2022, апеляційну скаргу Шполянської міської ради об`єднаної територіальної громади Черкаської області передано на розгляд колегії суддів Північного апеляційного господарського суду у складі: головуючого судді - Станік С.Р., суддів: Тищенко О.В., Шаптала Є.Ю.

При дослідженні апеляційної скарги судом встановлено, що скаржник просить скасувати рішення Господарського суду Черкаської області від 03.11.2022 у справі № 925/1530/21 та ухвалити нове рішеня, яким відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 02.12.2022 витребувано у Господарського суду Черкаської області матеріали справи № 925/1530/21.

19.12.2022 матеріали справи № 925/1530/21 надійшли до Північного апеляційного господарського суду.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 24.01.2023 апеляційну скаргу Шполянської міської ради об`єднаної територіальної громади Черкаської області на рішення Господарського суду Черкаської області від 03.11.2022 у справі № 925/1530/21 залишено без руху. Протягом десяти днів з дня вручення даної ухвали, скаржнику надано право усунути недоліки, подавши до Північного апеляційного господарського суду:

- докази сплати судового збору у розмірі 6810,00 грн. за подання апеляційної скарги на рішення Господарського суду Черкаської області від 03.11.2022 у справі № 925/1530/21, яке оскаржується у повному обсязі;

- докази направлення копії апеляційної скарги та доданих до неї документів на адресу позивача - ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 ), листом з описом вкладеного в цінний лист.

09.02.2023 через відділ управління автоматизованого документообігу та моніторингу виконання документів (канцелярію) на електронну адресу Північного апеляційного господарського суду, від Шполянської міської ради об`єднаної територіальної громади Черкаської області надійшло клопотання про усунення недоліків, до якого долучено:

- платіжне доручення № 1804 від 30.11.2022 про оплату судового збору за подачу апеляційної скарги Шполянської міської ради об`єднаної територіальної громади Черкаської області на рішення Господарського суду Черкаської області від 03.11.2022 у справі № 925/1530/21 на суму 6 810 грн. 00 коп.;

- докази направлення копії апеляційної скарги та доданих до неї документів на адресу позивача - ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 ), листом з описом вкладеного в цінний лист;

- докази перейменування вулиці Івана Кудрі на вулицю Джона Маккейна.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 09.02.2023 у справі № 925/1530/21 відкрито апеляційне провадження у справі № 925/1530/21 за апеляційною скаргою Шполянської міської ради об`єднаної територіальної громади Черкаської області на рішення Господарського суду Черкаської області від 03.11.2022, встановлено учасникам справи процесуальні строки на подання відзивів, заяв та клопотань, розгляд справи призначено на 16.03.2023.

У зв`язку з оголошенням сигналу "повітряної тривоги" в місті Києві, судове засідання по справі № 925/1530/21 за апеляційною скаргою Шполянської міської ради об`єднаної територіальної громади Черкаської області на рішення Господарського суду Черкаської області від 03.11.2022, не відбулось, з метою збереження життя, здоров`я та забезпечення безпеки відвідувачів, суддів, працівників апарату суду.

Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" №64/2022 від 24 лютого 2022 року, затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-ІХ, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України,Закону України "Про правовий режим воєнного стану" в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України.

Указом Президента України "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" № 133/2022 від 14 березня 2022 року частково змінено статтю 1 Указу Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-ІХ, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб, у зв`язку з триваючою широкомасштабною збройною агресією Російської Федерації проти України.

Указом Президента України "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" № 341/2022 від 23 травня 2022 року частково змінено статтю 1 Указу Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-ІХ, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб, у зв`язку з триваючою широкомасштабною збройною агресією Російської Федерації проти України.

Указом Президента України "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" № 573 від 12 серпня 2022 року частково змінено статтю 1 Указу Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-ІХ, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 23 серпня 2022 року строком на 90 діб, у зв`язку з триваючою широкомасштабною збройною агресією Російської Федерації проти України.

Указом Президента України "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" від 7 листопада № 757/2022, частково змінено статтю 1 Указу Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-ІХ, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 21 листопада 2022 р. строком на 90 діб, у зв`язку з триваючою широкомасштабною збройною агресією Російської Федерації проти України.

Указом Президента України "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" від 06 лютого 2023 року № 58/2023, частково змінено статтю 1 Указу Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-ІХ (зі змінами, внесеними Указом від 14 березня 2022 року № 133/2022, затвердженим Законом України від 15 березня 2022 року № 2119-ІХ, Указом від 18 квітня 2022 року № 259/2022, затвердженим Законом України від 21 квітня 2022 року № 2212-ІХ, Указом від 17 травня 2022 року № 341/2022, затвердженим Законом України від 22 травня 2022 року № 2263-ІХ, Указом від 12 серпня 2022 року № 573/2022, затвердженим Законом України від 15 серпня 2022 року № 2500-ІХ, та Указом від 7 листопада 2022 року № 757/2022, затвердженим Законом України від 16 листопада 2022 року № 2738-ІХ), продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 19 лютого 2023 року строком на 90 діб.

Відповідно до розпорядження голови Північного апеляційного господарського суду №3 від 18.07.2022 у разі оголошення сигналу "повітряна тривога", з метою збереження життя, здоров`я, відвідувачам, суддям та працівникам апарату суду, негайно залишити приміщення суду та прослідувати до найближчого укриття.

Враховуючи вищевикладене, з метою здійснення подальшого розгляду апеляційної скарги, колегія суддів прийшла до висновку про призначення справи № 925/1530/21 за апеляційною скаргою Шполянської міської ради об`єднаної територіальної громади Черкаської області на рішення Господарського суду Черкаської області від 03.11.2022, до розгляду.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 16.03.2023 розгляд справи призначено на 20.04.2023.

Ухвалами Північного апеляційного господарського суду від 20.04.2023 розгляд справи за заявами сторін призначено в режимі відео конференції.

Таким чином, оскільки судова система має забезпечувати дотримання права на доступ до правосуддя і здійснення такого правосуддя, з метою дотримання прав учасників та забезпечення права на справедливий суд, дотримання принципу пропорційності, реалізації засад змагальності, враховуючи завдання господарського судочинства, з метою всебічного, повного і об`єктивного розгляду справи у розумні строки, колегія суддів дійшла висновку про розгляд справи у розумний строк, тобто такий, що є об`єктивно необхідним для забезпечення можливості реалізації учасниками справи відповідних процесуальних прав, застосувавши ст.ст. 2, 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ст. 3 Конституції України та ст. 2, 11 Господарського процесуального кодексу України.

Позиції учасників справи та явка представників сторін у судове засідання

В судове засідання 20.04.2023 з`явився представник відповідача (скаржника) та представник позивача, які приймали участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції, призначених згідно ухвали Північного апеляційного господарського суду від 20.04.2023.

Представник скаржника (відповідача) в судовому засіданні 20.04.2023 підтримав доводи апеляційної скарги, просив скасувати оскаржуване рішення в оскаржуваній частині та відмовити у задоволенні позовних вимог з підстав, наведених в апеляційній скарзі.

Представник позивача в судовому засіданні 20.04.2023 просив залишити оскаржуване рішення без змін, а апеляційну скаргу без задоволення.

Обставини справи, встановлені судом першої інстанції та перевірені судом апеляційної інстанції

Як підтверджується наявними матеріалами справи та вірно встановлено судом першої інстанції, 21.05.2021 Шполянською міською радою ОТГ Черкаської області прийнято рішення № 8-15/ІХ "Про включення об`єктів комунальної власності до переліку об`єктів комунальної власності, що підлягають приватизації в 2021 році", відповідно до якого вирішено включити до переліку об`єктів комунальної власності, що підлягають приватизації в 2021 році, об`єкти нерухомості комунальної власності Шполянської міської ради об`єднаної територіальної громади, зокрема: - нежитлова будівля за адресою: вул. вул. Європейська, 2, м. Шпола, Звенигородського району Черкаської області. Контроль за виконанням даного рішення покласти на постійну депутатську комісію з питань регулювання комунальною власністю житлово - комунального господарства, розвитку підприємництва, стабілізації та розвитку промислових підприємств міста, заступника міського голови з питань житлово-комунального господарства.

02.07.2021 Шполянською міською радою ОТГ Черкаської області прийнято рішення № 370 "Про затвердження інформаційного повідомлення про проведення в електронній торговій системі продажу на аукціоні з умовами окремого майна" відповідно до якого виконавчий комітет міської ради вирішив затвердити Інформаційне повідомлення Шполянської міської ради об`єднаної територіальної громади про проведення в електронній торговій системі продажу на аукціоні з умовами окремого майна нежитлової одноповерхової адміністративної будівлі площею 174,6 м2,за адресою: вул. Європейська, 2 , м. Шпола Черкаської області. Контроль за виконанням даного рішення покласти на першого заступника міського голови з питань житлово-комунального господарства ОТГ ( Плетінь В.) та відділ містобудування, архітектури, будівництва, житлово- комунального господарства та цивільного захисту населення (Курінний І.).

Інформаційним повідомленням Шполянської міської ради об`єднаної територіальної громади про проведення в електронній торговій системі продажу на аукціоні з умовами нежитлової одноповерхової адміністративної будівлі, загальною площею 174,6 кв.м, що розташована за адресою: Черкаська обл., м. Шпола, вулиця Європейська, 2 (Додаток до рішення виконавчого комітету Шполянської міської ОТГвід 02.07.2021 № 370) зазначені умови і порядок проведення аукціону. Організатором аукціону є Шполянська міська рада ОТГ. Балансоутримувачем об`єкту приватизації є Шполянська міська рада ОТГ.

05.08.2021 позивачем було подано заяву про участь у приватизації об`єкта малої приватизації.

06.08.2021 відбувся електронний аукціон № UA-PS-2021-07-09-000058-2 з продажу нежитлової одноповерхової адміністративної будівлі за адресою: м. Шпола, вул. Європейська, 2.

Оператором, через електронний майданчик якого надано найвищу цінову позицію, є товарна біржа "Катеринославська".

Товарна біржа "Катеринославська" повідомила листом, що відбувся аукціон № UA-PS-2021-07-09-000058-2 з продажу нежитлової одноповерхової адміністративної будівлі за адресою: м. Шпола, вул. Європейська, 2. За результатами аукціону переможцем визнана ОСОБА_1 , що підтверджується протоколом про результати електронного аукціону UA-PS-2021 -07-09-000058-2.

У зв`язку із визначенням переможця торгів ОСОБА_1 та відсутності інформації щодо затвердження протоколу аукціону та відсутності прийняття обгрунтованого рішення по суті, 14.09.2021 на адресу Шполянської міської ради ОТГ представником позивача було направлено адвокатський запит № 157/21 від 13.09.2021 про надання інформації стосовно результату погодження Шполянською міською ОТГ протоколу про результати електронного аукціону № UA-PS-2021-07-09-000058-2 з продажу нежитлової одноповерхової адміністративної будівлі за адресою: м. Шпола, вул. Європейська, 2 та отримання протоколу засідання виконавчого комітету Шполянської міської ради ОТГ з приводу затвердження вищезазначеного протоколу про результати електронного аукціону.

Шполянська міська рада ОТГ як відповідь на адвокатський запит в своєму листі від 21.09.2021 №01-31/4244 повідомила, що міською радою підготовлений проект рішення "Про затвердження протоколу щодо результатів електронного аукціону № UA-PS-2021-07-09-000058-2 з продажу нежитлової одноповерхової адміністративної будівлі за адресою: м. Шпола, вул. Європейська, 2". Так 12.08.2021 на позачерговому засіданні виконавчого комітету даний проект рішення не набрав необхідної кількості голосів та вважається неприйнятим. Було надано копію витягу протоколу № 16 засідання виконавчого комітету міської ради від 12.08.2021.

17.09.2021 на адресу Товарної біржі "Катеринославська" представником позивача було направлено адвокатський запит № 160/21 від 17.09.2021 про надання інформації стосовно направлення Товарною біржею "Катеринославська" на погодження Шполянської міською ОТГ протоколу про результати електронного аукціону № UA-PS-2021-07-09-000058-2 з продажу нежитлової одноповерхової адміністративної будівлі за адресою: м. Шпола, вул. Європейська, 2. Надіслати відповідний та належним чином завірений протокол засідання виконавчого комітету Шполянської міської ради ОТГ з приводу затвердження вищезазначеного протоколу про результати електронного аукціону.

Товарна біржа "Катеринославська" як відповідь на адвокатський запит в своєму листі від 29.09.2021 № 2909-01 повідомила, що 06.08.2021 відбувся електронний аукціон № UA- PS-2021-07-09-000058-2 з продажу нежитлової одноповерхової адміністративної будівлі за адресою: м. Шпола, вул. Європейська, 2. Переможцем аукціону визнана ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 ).06.08.2021 був сформований протокол аукціону, який після його заповнення працівником біржі, був надісланий для погодження на електронну адресу Шполянської міської ОТГ (Замовник торгів). Протокол було погоджено Замовником 09.08.2021.

11.08.2021 протокол доставлений у Шполянську міську раду ОТГ, але він не був затверджений у зв`язку з відміною аукціону Замовником 13.08.2021.

У зв`язку з тим, що відповідачем у встановлений законом строк не було затверджено протокол про результати електронного аукціону № UA-PS-2021-07-09-000058-2, що унеможливлює укладення договору купівлі-продажу об`єкта приватизації, позивач звернувся до суду за захистом своїх прав та охоронюваних законом інтересів.

Мотиви та джерела права, з яких виходить суд апеляційної інстанції при прийнятті постанови

Згідно із ст.269 Господарського процесуального кодексу України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права. У суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

Таким чином, суд апеляційної інстанції здійснює розгляд апеляційної скарги в межах доводів та вимог апеляційної скарги, що узгоджується з приписами ст. 269 Господарського процесуального кодексу України.

Розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи, дослідивши докази, проаналізувавши правильність застосування судом першої інстанції норм законодавства, оцінивши наявні у справі докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, Північний апеляційний господарський суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до ст. 30 Закону України "Про приватизацію державного і комунального майна", спори щодо приватизації державного або комунального майна, крім спорів, які виникають із публічно-правових відносин та віднесені до компетенції адміністративних судів, вирішуються господарським судом у порядку, встановленому Господарським процесуальним кодексом України, крім випадків, коли сторони погодили передачу таких спорів на вирішення міжнародному комерційному арбітражу відповідно до ч. 12 ст. 26 цього Закону.

Відповідно до ст. 1 Закону України "Про приватизацію державного і комунального майна", приватизація державного або комунального майна - платне відчуження майна, що перебуває у державній або комунальній власності, на користь фізичних та юридичних осіб, які відповідно до цього Закону можуть бути покупцями.

Відповідно до положень ч. 5 ст. 3 Закону "Про приватизацію державного і комунального майна", приватизація (відчуження) майна, що перебуває у комунальній власності, здійснюється органами місцевого самоврядування відповідно до вимог цього Закону. При цьому, частина 1 ст. 4 вказаного закону визначає, що до об`єктів державної і комунальної власності, що підлягають приватизації, належать усі об`єкти права державної і комунальної власності, крім тих, приватизація яких прямо заборонена цим Законом та іншими законами України.

Статтею 6 Закону України "Про приватизацію державного і комунального майна" встановлено, що суб`єктами приватизації є: державні органи приватизації; місцеві ради, органи приватизації територіальних громад; покупці.

Покупцями об`єктів приватизації з урахуванням обмежень, установлених цією статтею, можуть бути, зокрема громадяни України, іноземні громадяни (ст. 8 Закону України "Про приватизацію державного і комунального майна").

Згідно зі ст. 15 Закону України "Про приватизацію державного і комунального майна", об`єкти малої приватизації продаються виключно на електронних аукціонах. Порядок проведення електронних аукціонів для продажу об`єктів малої приватизації та Порядок відбору операторів електронних майданчиків для організації проведення електронних аукціонів з продажу об`єктів малої приватизації, авторизації електронних майданчиків, розмір та порядок сплати плати за участь, визначення переможця за результатами електронного аукціону, а також порядок визначення додаткових умов продажу затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Механізм проведення електронних аукціонів для продажу об`єктів малої приватизації з використанням електронної торгової системи, визначення переможця за результатами електронного аукціону, розміру та порядку внесення плати за участь в електронному аукціоні, а також визначення додаткових умов продажу відповідно до положень Закону України "Про приватизацію державного і комунального майна" визначає Порядок проведення електронних аукціонів для продажу об`єктів малої приватизації та визначення додаткових умов продажу, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 10.05.2018 № 432 (далі - Порядок).

Згідно приписів п. 63 Порядку, переможець електронного аукціону визначається шляхом автоматичної оцінки електронною торговою системою цінових пропозицій учасників після завершення останнього раунду електронного аукціону та формування протоколу про результати електронного аукціону.

Відповідно до п.64 Порядку, переможець електронного аукціону: підписує протокол про результати електронного аукціону та надає його оператору електронного майданчика, через якого ним подано цінову пропозицію, протягом трьох робочих днів з дня, наступного за днем його формування електронною торговою системою; укладає договір купівлі-продажу об`єкта приватизації з органом приватизації протягом 30 календарних днів з дня, наступного за днем формування протоколу про результати електронного аукціону.

З урахуванням наведеного, суд апеляційної інстанції зазначає, що правова природа процедури проведення електронних аукціонів для продажу об`єктів малої приватизації з використанням електронної торгової системи, полягає в продажу майна та укладанні за результатами їх проведення договору купівлі продажу об`єкта приватизації з органом приватизації.

Згідно положень ч.9 ст.14 Закону України "Про приватизацію державного та комунального майна", орган приватизації з продажу об`єкта малої приватизації не затверджує протокол електронних торгів, не укладає договір купівлі-продажу за результатами продажу на аукціоні чи застосування процедури викупу із потенційним покупцем, який:

- не відповідає вимогам статті 8 цього Закону;

- не подав документи або відомості, обов`язкове подання яких передбачено цим Законом;

- подав неправдиві відомості про себе.

Не можуть бути підставою для прийняття рішення про відмову в затвердженні протоколу електронних торгів та подальшому укладенні договору купівлі-продажу формальні (несуттєві) помилки в оформленні заяви на участь у приватизації об`єкта малої приватизації або в документах та інформації, що подаються разом із такою заявою, які не впливають на зміст заяви або документів та інформації, зокрема технічні помилки та описки.

Рішення органу приватизації про відмову у затвердженні протоколу електронних торгів або про відмову від укладення договору купівлі-продажу має містити вичерпний перелік підстав для прийняття такого рішення і ухвалюється після закінчення електронного аукціону на підставі перевірки органом приватизації заяви на участь у приватизації об`єкта малої приватизації і доданих З до неї документів та інформації переможця аукціону.

Переможець аукціону може оскаржити це рішення до суду протягом строку, передбаченого статтею 30 цього Закону.

Відповідно до п. 68 Порядку, переможець електронного аукціону підписує протокол про результати електронного аукціону в порядку, встановленому пунктом 64 цього Порядку. Оператор електронного майданчика підписує протокол про результати електронного аукціону та надсилає його до органу приватизації протягом чотирьох робочих днів з дня, наступного за днем його формування (у разі, коли електронний аукціон відбувся).

Згідно абзацу 2 пункту 68 Порядку, після отримання від оператора електронного майданчика, через який подано найвищу цінову пропозицію, підписаного переможцем електронного аукціону та таким оператором протоколу про результати електронного аукціону орган приватизації затверджує та опубліковує протокол через особистий кабінет протягом 10 робочих днів з дня, наступного за днем його формування в електронній торговій системі, та натискає електронну кнопку "Протокол затверджено" в інтерфейсі особистого кабінету, після чого електронному аукціону автоматично присвоюється статус "Очікується підписання договору". Вказаний строк закінчується о 18 годині останнього дня строку, встановленого для опублікування протоколу.

Згідно ч. 6 ст. 15 Закону України "Про приватизацію державного і комунального майна", протокол про результати електронного аукціону формується та оприлюднюється електронною торговою системою автоматично в день завершення аукціону в електронній формі. У разі відмови переможця аукціону від підписання протоколу аукціону або від укладення договору купівлі - продажу, що підтверджується відповідним актом, електронною торговою системою автоматично формується та оприлюднюється новий протокол аукціону. Переможець аукціону, який відмовився від підписання протоколу аукціону або договору купівлі-продажу, позбавляється права на участь у подальших аукціонах з продажу того самого об`єкта.

З урахуванням наведеного, суд апеляційної інстанції погоджується з правомірними висновками суду першої інстанції про те, що ані вищевказаним Законом України "Про приватизацію державного і комунального майна", ані Порядком № 432 не передбачено затвердження протоколу електронних торгів рішенням місцевої ради, і обумовлені законом або Порядком обмеження або заборони відповідачу приймати рішення про затвердження протоколу електронних торгів з продажу об`єктів малої приватизації - відсутні.

Таким чином, суд апеляційної інстанції зазначає, що затвердження протоколу електронних торгів відповідачем у даному спорі не порушує вищенаведених норм законодавства. Аналогічних правомірних висновків дійшов суд першої інстанції у оскаржуваному рішенні і що не було спростовано скаржником в апеляційній скарзі в розумінні ст. ст. 76-79 Господарського процесуального кодексу України.

Згідно ст. 19 Конституції України, правовий порядок в Україні грунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

За змістом статті 9 Конституції України, чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України. На розширення цього положення Основного Закону в статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" зазначено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) та практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) як джерело права.

Відповідно до п.п.41, 52 Доповіді, схваленої Венеційською Комісією на 86-му пленарному засіданні (Венеція, 25- 26 березня 2011 року), "Верховенство права" одним з обов`язкових елементів поняття "верховенство права" є "заборона свавілля", який означає, що хоча дискреційні повноваження є необхідними для здійснення всього діапазону владних функцій у сучасних складних суспільствах, ці повноваження не мають здійснювались у свавільний спосіб. Їх здійснення у такий спосіб уможливлює ухвалення суттєво несправедливих, необгрунтованих, нерозумних чи деспотичних рішень, що є несумісним із поняттям верховенства права.

У рішенні Європейського Суду з прав людини від 09.01.2013 р. у справі "Волков проти України" зазначено, що в країнах повинен діяти принцип правової визначеності, який зобов`язує держави та їх органи здійснювати реалізацію прав та їх захист шляхом прийняття законодавства з чітким правовим визначенням спірних правовідносин та гарантує громадянам очікувати від держав та їх органів своєчасних та вичерпних дій відповідно до вимог чинного законодавства.

Згідно з усталеною прецедентною практикою Європейського Суду з прав людини основу принципу правової визначеності утворює ідея передбачуваності (очікуваності) суб`єктом відносин визначених правових наслідків (правового результату) своєї поведінки, яка відповідає існуючим в суспільстві нормативним приписам.

На державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок ("Лелас проти Хорватії-", від 20.05.2010 і "Тошкуце та інші проти Румунії", від 25.11.2008) і сприятимуть юридичній визначеності у правовідносинах ("Онер`їлдіз проти Туреччини", та "Беєлер проти Італії"). Ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу, а помилки не можуть виправлятися за рахунок осіб, яких вони стосуються.

Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків ("Лелас проти Хорватії-").

Невчинення дій відповідачем, з огляду на наведену вище практику ЄСПЛ, є порушенням принципу правової визначеності, передбачуваності (очікуваності) суб`єктом відносин визначених правових наслідків (правового результату) своєї поведінки, яка відповідає існуючим в суспільстві нормативним приписам.

З урахуванням наведеного, суд апеляційної інстанції погоджується з правомірними висновками суду першої інстанції про те, що в силу принципу правової визначеності та принципу належного урядування, відповідач зобов`язаний був затвердити протокол про результати електронного аукціону № UA-PS- 2021-07-09-000058-2, чого відповідачем зроблено не було, як не було наведено і належних правових підстав невчинення таких дій.

При цьому, доводи скаржника в апеляційній скарзі про те, що 11.08.2021 Шполянською міською радою ОТГ були отримані оригінальні примірники протоколу про результати електронного аукціону №UA-PS-2021 -07-09000058-2, де міститься підпис позивача, який не відповідає тому підпису, який зазначений у доданих до пропозиції документах, а також паспорті позивача, і зазначені дії, на переконання відповідача містять склад кримінального правопорушення передбаченого статтею 358 Кримінального кодексу України, а тому даний факт став підставою для прийняття Шполянською міською радою ОТГ рішення про відмову в затвердженні протоколу електронних торгів - судом апеляційної інстанції відхиляються, з огляду на безпідставність та необґрунтованість тверджень скаржника в цій частині та їх недоведеність належними засобами доказування в розумінні ст. ст. 76-79 Господарського процесуального кодексу України, оскільки посилання відповідача на невідповідність підписів позивача у поданих документах не підтверджені належними засобами доказування в розумінні ст. ст. 76-79 Господарського процесуального кодексу України, та за своєю правовою суттю є фактично припущеннями, а тому не є підставою для незатвердження протоколу електронних торгів, за результатом яких позивач визнана переможцем.

Крім того, суд апеляційної інстанції також враховує, що відповідачем до суду першої інстанції було додано копію листа ВПД № « Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області від 10.09.2021 , відповідно до якого відсутні дані, які б вказували про наявність кримінального правопорушення, і підстави для внесення інформації до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань відсутні.

Також, суд апеляційної інстанції враховує і те, що серед переліку підстав, обумовлених ч. 9 ст. 14 Закону України «Про приватизацію державного та комунального майна» для прийняття рішення органу приватизації про відмову у затвердженні протоколу електронних торгів або про відмову від укладення договору купівлі - продажу, відсутня така підстава, як припущення органу влади про підроблення документів.

Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів скаржника та їх відображення у судових рішеннях, питання вичерпності висновків суду, суд апеляційної інстанції ґрунтується на висновках, що їх зробив Європейський суд з прав людини у справі "Проніна проти України" (Рішення ЄСПЛ від 18.07.2006). Зокрема, ЄСПЛ у своєму рішенні зазначив, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи. У даній справі апеляційний суд надав учасникам спору вичерпну відповідь на всі істотні питання, що виникають при кваліфікації спірних відносин як у матеріально-правовому, так і у процесуальному сенсах.

Отже, усі доводи, посилання та обгрунтування учасників справи судом апеляційної інстанції враховані при вирішенні спору, проте, є такими, що не спростовують висновків суду першої інстанції та висновків суду апеляційної інстанції у даній постанові щодо спірних правовідносин учасників справи в межах апеляційної скарги щодо задоволення позовних вимог у повному обсязі, а судом першої інстанції, в свою чергу, надано належну оцінку усім наявним у справі доказам та правовідносинам учасників справи та ухвалено обґрунтоване рішення у відповідності до ст. 86 Господарського процесуального кодексу України, яким задоволено позовні вимоги, з чим погоджується і суд апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду справи.

Висновки суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги

У відповідності до ч. 1 ст. 74 Господарського процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Статтею 86 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. (ст. 76 Господарського процесуального кодексу України).

Статтею 79 Господарського процесуального кодексу України визначено, що наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Ч. 1 статті 276 Господарського процесуального кодексу України визначено, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

З огляду на викладене, Північний апеляційний господарський суд визнає, що доводи скаржника викладені в апеляційній скарзі, не спростовують висновків господарського суду першої інстанції, викладених в оскаржуваному рішенні, оскаржуване рішення ухвалено з повним і достовірним встановленням всіх фактичних обставин, а також з дотриманням норм процесуального та матеріального права, у зв`язку з чим, суд апеляційної інстанції не вбачає підстав для зміни або скасування оскаржуваного рішення про задоволення позовних вимог, за наведених скаржником доводів апеляційної скарги.

Розподіл судових витрат

Згідно із ст. 129 Господарського процесуального кодексу України, витрати по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги покладаються на скаржника.

Керуючись ст. ст. 76-79, 86, 129, 233, 269, 270, 275, 276, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Шполянської міської ради об`єднаної територіальної громади Черкаської області на рішення Господарського суду Черкаської області від 03.11.2022 у справі № 925/1530/21 - залишити без задоволення.

2. Рішення Господарського суду Черкаської області від 03.11.2022 у справі № 925/1530/21- залишити без змін.

3. Судовий збір за подачу апеляційної скарги залишити за скаржником.

4. Матеріали справи № 925/1530/21 повернути Господарському суду Черкаської області.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена до суду касаційної інстанції у господарських справах, яким є Верховний Суд, шляхом подачі касаційної скарги в порядку, строки та випадках, визначених ст.ст. 286-291 Господарського процесуального кодексу України.

Касаційна скарга на постанову подається протягом 20 днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, що оскаржується, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови підписано: 27.04.2023.

Головуючий суддя С.Р. Станік

Судді Є.Ю. Шаптала

О.В. Тищенко