ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________РІШЕННЯ
"17" квітня 2023 р. Справа № 916/529/23
Господарський суд Одеської області у складі судді Нікітенка С.В. розглянувши справу
Розгляд справи здійснюється без повідомлення (виклику) учасників справи.
Обставини справи.
В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на порушення відповідачем Правил роздрібного ринку електричної енергії.
Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 10.02.2023 визначено суддю по справі - Нікітенко С.В.
Ухвалою Господарського суду Одеської області від 13.02.2023 суд прийняв позовну заяву до розгляду та відкрив провадження у справі. Розгляд справи № 916/529/23 визначено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.
Цією ж ухвалою суд запропонував відповідачу підготувати та надати до суду і одночасно надіслати позивачеві відзив на позовну заяву, оформлений з урахуванням вимог, встановлених ст.165 ГПК України, протягом 15 днів з дня вручення даної ухвали суду. Встановив позивачу строк для подання відповіді на відзив із урахуванням вимог ст. 166 ГПК України протягом 10 днів з дня отримання відзиву. Встановив відповідачу строк для подання заперечень із урахуванням вимог 167 ГПК України, протягом 10 днів з дня отримання відповіді на відзив. Роз`яснив сторонам про можливість звернення до суду з клопотанням про призначення проведення розгляду справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін у строки, визначені ч. 7 ст. 252 ГПК України.
12 квітня 2023 року до суду від представника позивача надійшла заява, в якій останній повідомляє суд, що докази понесених судових витрат будуть подані протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду.
Вказану заяву позивача суд прийняв до розгляду та залучив до матеріалів справи.
Розгляд справи по суті в порядку спрощеного провадження починається через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі, якщо судове засідання не проводиться (ч. 2 ст. 252 Господарського процесуального кодексу України).
Суд розглядає справи у порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі (ст. 248 Господарського процесуального кодексу України).
Суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої із сторін про інше (ч. 5 ст. 252 Господарського процесуального кодексу України).
Частиною 11 ст. 242 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що у випадку розгляду справи за матеріалами в паперовій формі судові рішення надсилаються в паперовій формі рекомендованим листом з повідомленням про вручення.
У Перехідних положеннях Господарського процесуального кодексу України, а саме у підпункті 17.1 пункту 17 передбачено, що до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи подання, реєстрація, надсилання процесуальних та інших документів, доказів, формування, зберігання та надсилання матеріалів справи здійснюються в паперовій формі.
Ухвала суду про відкриття провадження у справі надсилались судом рекомендованим листом на адресу місцезнаходження сторін, зазначену в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Зазначена ухвала суду отримана позивачем у справі, про що свідчить повернуте на адресу суду поштове повідомлення з відміткою пошти про вручення (т. 1, а.с. 73).

Станом на 17.04.2023 від відповідача у справі відзив на позовну заяву до суду не надходив.

Згідно ст. 248 ГПК України суд розглядає справи у порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої із сторін про інше (ч. 5 ст. 252 Господарського процесуального кодексу України).

Враховуючи, що матеріали справи містять достатньо документів, які мають значення для правильного вирішення спору, суд вважає, що справа може бути розглянута за наявними у ній документами.

Судом враховано, що завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

З огляду на викладене, з метою дотримання принципів господарського судочинства, суд розглянув справу в межах розумного строку.

Згідно з ч. 4 ст. 240 Господарського процесуального кодексу України, у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення.

Дослідивши матеріали справи, сукупно оцінивши докази, які мають значення для справи, суд,

ВСТАНОВИВ:

Матеріали справи свідчать, що 08 листопада 2021 року представниками Акціонерного товариства „ДТЕК Одеські електромережі при проведенні перевірки на предмет дотримання відповідачем Правил роздрібного ринку електричної енергії, за адресою: Одеська область, с. Усатове, пров. Урядовий, буд. 70, було виявлено порушення п. 2.3.2., п. 2.3.4., п. 5.5.5, п. 5.16.11, п. 5.16.18, п. 5.16.19, п. 8.4.2 Правил роздрібного ринку електричної енергії (надалі - ПРРЕЕ), а саме згідно до змісту акту: „відсутні пломби оператора системи розподілу № С22261517, яка була встановлена на ЗКО та складено акт про порушення № 8020742.

З пояснень позивача слідує, що на зазначений об`єкт уповноважених представників Акціонерного товариства „ДТЕК Одеські електромережі допустив представник споживача секретар Усатівської сільської ради - Драгомарецька Ляля Андріївна, яка надала доступ до електроустановок.

Так, під час проведення перевірки позивачем було виявлено порушення відповідачем підпункту 8 пункту 5.5.5 ПРРЕЕ, затверджених Постановою Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України від 14.03.2018 року №312, який передбачає обов`язок споживача забезпечувати збереження і цілісність установлених на його території та/або об`єкті (у його приміщенні) розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх товарів) відповідно до акта про пломбування.

Відповідно до п. 8.2.5 ПРРЕЕ (в редакції чинний на момент складання Акту №8020742) у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення. Акт про порушення підписується представником оператора системи та споживачем або представником споживача.

Акт № 8020742 було підписано двома представниками АТ ДТЕК Одеські Електромережі та уповноваженою особою відповідача Драгомарецька Л.А.

Позивач також зазначає, що у зв`язку з тим, що Правила роздрібного ринку електричної енергії теж не передбачають необхідності закріплення повноважень представника споживача в окремому документі, Акт №8020742 складено у відповідності до вимог ПРРЕЕ (в редакції чинній на момент складання Акту №8020742) та є дійсним.

Крім того, саме Акт є достатнім, належним та допустимим доказом наявності у відповідача порушення ПРРЕЕ, оскільки акт підписаний з урахуванням вимог п. 8.2.5 ПРРЕЕ.

Позивач вказує, що як встановлено п. 8.4.2 ПРРЕЕ, визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення, складеного у порядку, визначеному цими Правилами, у разі виявлення порушень які зазначені у підпункту 2 п. 8.4.2 ПРРЕЕ, а саме пошкодження або відсутність пломб з відбитками тавр оператора системи чи інших заінтересованих сторін, установлених на засобах (вузлах) вимірювальної техніки в місцях, указаних в акті про пломбування, складеному в порядку, визначеному Кодексом комерційного обліку, або в іншому документі, який підтверджує факт пломбування і передачу на збереження засобів вимірювальної техніки та установлених пломб (крім пломб, установлених на кріпленнях кожуха лічильника електричної енергії.

За розрахунком позивача, сума недоврахованої електричної енергії була визначена шляхом помноження кількості кВт*год., на тарифи які діяли за вказаний період, а саме: 3096 кВт*(тариф) = сума до сплати з врахуванням ПДВ склала 15217,61 грн.

30 листопада 2021 року комісія з розгляду актів про порушення АТ ДТЕК Одеські Електромережі розглянула Акт № 8020742 та прийняла рішення здійснити розрахунок у відповідності до п. 8.4.10 ПРРЕЕ, рішення комісії було оформлено протоколом № 89.

На підставі рішення комісії було підготовлено рахунок-фактуру з терміном оплати суми боргу протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунку.

Позивач зазначив, що Протокол № 89 від 30.11.2021, розрахунок обсягу та вартості не облікованої електричної енергії та рахунок-фактуру №8020742 було направлено відповідачу листом № 101/29/03-13 від 02.12.2021, який був отриманий відповідачем 22.12.2021, про що свідчить рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення.

Позивач зазначає, що відповідач борг за недовраховану електричну енергію у розмірі 15217,61 грн не сплатив.

Дані обставини стали підставою для звернення позивача з позовною заявою до суду.

Таким чином, виник спір, який підлягає вирішенню у судовому порядку.

Оцінюючи подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, та, враховуючи те, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог і заперечень, суд вважає, що позовні вимоги Акціонерного товариства „ДТЕК Одеські електромережі підлягають задоволенню, з наступних підстав.

Відповідно до пункту 1 Постанови НКРЕКП від 06.11.2018 № 1345 видано Акціонерному товариству ОДЕСАОБЛЕНЕРГО (, яким змінено назву на АТ "ДТЕК Одеські електромережі") ліцензію на право провадження господарської діяльності з розподілу електричної енергії у межах місць провадження господарської діяльності, а саме на території Одеської області в межах розташування системи розподілу електричної енергії, що перебуває у власності Акціонерного товариства ОДЕСАОБЛЕНЕРГО, та електричних мереж інших власників, які приєднані до мереж ліцензіата (з якими укладені відповідні договори згідно з законодавством)

На даний час, на підставі пункту 10 Постанови НКРЕКП від 14.03.2018 № 312 функції оператора комерційного обліку покладені на оператора системи розподілу у межах території своє ліцензованої діяльності, а саме АТ "ДТЕК Одеські Електромережі".

Відповідно до абзацу 2 пункту 5 Постанови НКРЕКП від 14.03.2018 № 312 оператор системи надає послуги комерційного обліку споживачам. Згідно п.п. 8.6.1 "Кодексу комерційного обліку", затвердженого постановою НКРЕКП від 14.03.2018 № 311, зчитування показів лічильників провадиться постачальником послуг комерційного обліку (ППКО), або Оператором системи, або споживачем та передаються Адміністратору комерційного обліку (АКО) для проведення розрахунків та виставлення рахунків учасникам ринку на основі фактичних даних комерційного обліку.

З 11.06.2017 набрав чинності Закон України "Про ринок електричної енергії", відповідно до якого суб`єкти господарювання, які одночасно здійснювали діяльність з передачі електричної енергії місцевими (локальними) електричними мережами та постачання електричної енергії за регульованим тарифом, повинні були протягом 18 місяців з дня набрання чинності зазначеним законом, тобто до 11.12.2018, забезпечити юридичне відокремлення діяльності оператора системи розподілу від інших видів діяльності вертикально інтегрованого суб`єкта господарювання (обленерго), у тому числі шляхом створення електропостачальника.

Водночас Закон України "Про ринок електричної енергії" запровадив нову модель системи договірних правовідносин на роздрібному ринку електроенергії.

В силу статті 4 Закон України "Про ринок електричної енергії" учасники ринку електричної енергії провадять свою діяльність на ринку електричної енергії на договірних засадах. Для забезпечення функціонування ринку електричної енергії укладаються, зокрема, договори про надання послуг з розподілу.

Взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (електропостачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії регулюються Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, № 312 від 14.03.2018.

Згідно з пунктом 2 постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, № 312 від 14.03.2018 "Про затвердження Правил роздрібного ринку електричної енергії" укладення договорів між споживачами та іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії відповідно до вимог Правил здійснюється шляхом приєднання споживачів до публічних договорів приєднання (договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії, відповідних договорів про постачання електричної енергії) на умовах чинних договорів про постачання електричної енергії та про користування електричною енергією, укладених з відповідними постачальниками електричної енергії за регульованим тарифом, шляхом подання заяви-приєднання за формою, наведеною у додатку до цієї постанови.

За умовами пункту 4 постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 312 від 14.03.2018 "Про затвердження Правил роздрібного ринку електричної енергії" операторам систем розподілу (ОСР) необхідно укласти договори про надання послуг з розподілу електричної енергії, які укладаються зі споживачем, з усіма споживачами, електроустановки яких приєднані на території діяльності ОСР. Договір розробляється ОСР на основі істотних умов, визначених Кодексом систем розподілу, затвердженим постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 310 від 14.03.2018, та типової форми, встановленої Правилами, і розміщується на сайті ОСР, у засобах масової інформації і в пунктах обслуговування споживачів ОСР. ОСР шляхом безпосереднього вручення персоналом ОСР або з рахунком, або поштовим відправленням надає споживачу заяву-приєднання до зазначеного договору, яка формується за базами даних вертикально інтегрованого суб`єкта господарювання та містить ЕІС-коди точок комерційного обліку об`єкта споживача. Надання такої заяви-приєднання є пропозицією споживачу про приєднання до договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії на умовах діючого договору про користування або постачання електричної енергії (індивідуальні характеристики об`єкта, потужність, клас надійності, ідентифікаційні коди, особливості обліку тощо). Договір вважається укладеним з дати підписання споживачем заяви-приєднання до договору про надання послуг з розподілу електричної енергії, яка повертається споживачем на адресу ОСР, та/або сплати за рахунком (квитанцією), який надсилається (надається) одночасно з договором споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії, та/або з дати, указаної у заяві-приєднанні, якщо споживач протягом указаного в заяві-приєднанні терміну не звернувся до ОСР із запереченнями щодо укладення договору в цілому або щодо окремих умов договору та спожив будь-який обсяг електричної енергії.

Фактом приєднання споживача до умов договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії є вчинення споживачем будь-яких дій, які свідчать про його бажання укласти договір, зокрема повернення (надання) підписаної заяви-приєднання, сплата рахунка оператора системи розподілу та/або документально підтверджене споживання електричної енергії.

Статтею 27 Закону України "Про електроенергетику" встановлено, що правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України в тому числі цивільну відповідальність.

У відповідності до статті 235 ГК України за порушення господарських зобов`язань до суб`єктів господарювання та інших учасників господарських відносин можуть застосовуватися оперативно-господарські санкції - заходи оперативного впливу на правопорушника з метою припинення або попередження повторення порушень зобов`язання, що використовуються самими сторонами зобов`язання в односторонньому порядку. Оперативно-господарські санкції застосовуються незалежно від вини суб`єкта, який порушив господарське зобов`язання.

В даному контексті суд також зазначає, що у відповідності до статті 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами, а згідно з нормою статті 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

З огляду на вказані правові положення суд приходить до висновку, що споживач електричної енергії у випадку застосування до нього оперативно-господарської санкції повинен сплатити її у добровільному порядку.

Разом з тим, оцінюючи законність нарахування позивачем оперативно-господарської санкції у вказаному розмірі, суд зазначає наступне.

Відповідно до умов п. 8.6. Договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії у разі порушення розрахункового обліку з вини Споживача, порушення вимог ПРРЕЕ та інших нормативних документів, Споживач сплачує Оператору системи вартість необлікованої електричної енергії, визначену відповідно до вимог ПРРЕЕ.

Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 312 від 14.03.2018 затверджено "Правила роздрібного ринку електричної енергії".

Відповідальність за збереження і цілісність засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування покладається на власника (користувача) електроустановки або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені. Відповідальним за експлуатацію та технічний стан засобів (вузлів) вимірювальної техніки є їх власник (п. 2.3.4. ПРРЕЕ).

Споживач електричної енергії зобов`язаний забезпечувати збереження і цілісність установлених на його території та/або об`єкті (у його приміщенні) розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування (пп. 8 п. 5.5.5. ПРРЕЕ).

У разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до порядку, визначеного главою 8.4 цього розділу (п. 8.2.4. ПРРЕЕ).

Позивач визначив обсяг та вартість недооблікованої активної електричної енергії не облікованої внаслідок порушення споживачами за приписами п. 8.4.10 ПРРЕЕ.

Разом з тим, суд зазначає, що основні положення щодо організації комерційного обліку електричної енергії на ринку електричної енергії, права та обов`язки учасників ринку, постачальників послуг комерційного обліку та адміністратора комерційного обліку щодо забезпечення комерційного обліку електричної енергії, отримання точних і достовірних даних комерційного обліку та їх агрегації (об`єднання), порядок проведення реєстрації постачальників послуг комерційного обліку, точок комерційного обліку та реєстрації автоматизованих систем, що використовуються для комерційного обліку електричної енергії, врегульовані Кодексом комерційного обліку електричної енергії, затвердженим постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 311 від 14.03.2018 р.

Відповідно до п. 7.4. цього кодексу засіб вимірювальної техніки має бути опломбований на затискній кришці пломбою. Пломби мають бути встановлені також на пристроях, що закривають первинні і вторинні кола живлення засобу обліку, важелі і кнопки управління комутаційних апаратів та кришки автоматів, встановлених у цих колах, двері комірок трансформаторів напруги, кришки на зборках і колодках затискачів, випробувальних блоках, усі інші пристрої і місця, що унеможливлюють доступ до струмоведучих частин схеми обліку.

При цьому, згідно з п. 2.3.4. вже загаданих Правил роздрібного ринку електричної енергії відповідальність за збереження і цілісність засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування покладається на власника (користувача) електроустановки або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені. Відповідальним за експлуатацію та технічний стан засобів (вузлів) вимірювальної техніки є їх власник.

Матеріалами справи підтверджено, що за Актом № 1095118 від 22.07.2020 контрольного огляду Усатівської сільської ради Одеського району Одеської області, що знаходиться за адресою: Одеська область, с. Усатове, пров. Урядовий, буд. 70, було встановлено, серед іншого, пломби № 22261516, № 721826 та № С22261517 - якою опломбовано ЗКО. Вказаний Акт підписаний представниками позивача і відповідача. Згідно Акту відповідач прийняв на відповідальне зберігання всі пломби, встановлені на перелічених в акту засобах обліку та обладнанні, зобов`язався нести повну відповідальність за збереження і цілісність розрахункових засобів обліку електричної енергії, розміщених в щиті обліку та пломб, індикаторів впливу магнітного (електричного) полів, в тому числі пломби № С22261517.

За таких обставин, відповідальність за збереження та цілісність розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акту про пломбування та акту розмежування балансової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності сторін покладається на власника (користувача) електроустановок.

Таким чином, відсутність встановлених енергопостачальною компанією пломб є порушенням з боку власника електроустановки підпункту 8 п. 5.5.5 ПРРЕЕ, що є підставою для донарахування вартості необлікованої електроенергії на підставі підпункту 2 п. 8.4.2. та п. 8.4.10 ПРРЕЕ.

Відтак, цілісність та збереження встановлених пломб не забезпечено саме відповідачем, а відсутність пломб є окремим порушенням Правил роздрібного ринку електричної енергії і перерахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, є наслідком незабезпечення відповідачем цілісності та збереження встановленої пломби. Зазначена правова позиція знаходить своє відображення у постанові Верховного Суду від 19.08.2020 у справі № 923/896/19.

Відповідно до п. 8.2.6. ПРРЕЕ на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.

Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу.

У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків.

30 листопада 2021 року на засіданні комісії було розглянуто акт про порушення від 08.11.2021 № С22261517 та прийнято рішення визначити обсяг недоврахованої електричної енергії за п. 8.4.10. Постанови НКРЕКП від 14.03.2018 № 312 на загальну суму 15217,61 грн.

На вказаному засіданні комісії представник відповідача присутній не був.

Позивачем також надано докази направлення відповідачу копії протоколу № 89 від 30.11.2021, розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії та рахунок-фактуру № 8020742 листом № 101/29/03-13 від 02.12.2021

Відповідно до п. 8.2.7. ПРРЕЕ кошти за необліковану електричну енергію та суми збитків перераховуються споживачем на поточний рахунок оператора системи.

Споживач має оплатити розрахункові документи за необліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка.

На момент звернення Акціонерного товариства „ДТЕК Одеські електромережі до суду з цим позовом, рахунок на суму 15217,61 грн відповідачем неоплачений.

Матеріали справи не містять доказів звернення споживача до постачальника з приводу пошкодження або зняття пломби ЗКО.

Суд зауважує, що складений позивачем акт № 8020742 від 08.11.2021 фіксує факт порушення відповідачем Правил роздрібного ринку електричної енергії, між тим не містить жодних заперечень чи зауважень останнього щодо неузгодження сторонами меж балансової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності, неправильного відображення в акті схеми підключення електроустановки споживача та її графічного зображення, зокрема, із зазначенням меж балансової належності.

При цьому, будь-які докази на підтвердження порушення працівниками позивача порядку складення акту про порушення № 8020742 або наявності недоліків (дефектів) зазначеного акту, як і докази наявності обставин, які перешкоджали поданню відповідачем заперечень щодо неузгодження сторонами меж балансової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності, недостовірності відомостей, зазначених в акті про порушення, або неповноважності інспекторів позивача безпосередньо під час складання та підписання вказаного акта у матеріалах справи відсутні.

Судом встановлено, що Акт про порушення № 8020742 складено у відповідності до вимог Правил роздрібного ринку електричної енергії, рішенням комісії Акціонерного товариства „ДТЕК Одеські електромережі від 30.11.2021 споживачу визначено обсяг недорахованої електричної енергії згідно пункту 8.4.10 ПРРЕЕ у розмірі 3096 кВт/год на суму 15217,61 грн, яке оформлене Протоколом № 89 від 30.11.2021.

Матеріали справи свідчать, що позивачем правомірно проведено нарахування за формулою, визначеною у пункті 8.4.10. Правил роздрібного ринку електричної енергії, який не перевищує загальної кількості робочих днів у шести календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення.

При цьому, перевіривши зроблений позивачем розрахунок нарахування відповідачу вартості недооблікованої електроенергії за актом про порушення № 8020742, суд дійшов висновку про те, що вказаний розрахунок позивачем виконано арифметично правильно та з урахуванням належних вихідних даних.

Судом також враховано, що матеріали справи не містять доказів на підтвердження того, що зафіксоване вказаним актом порушення виникло з вини позивача чи будь-яких інших осіб, або внаслідок дії обставин непереборної сили.

Наявні у справі докази свідчать, що рішення комісії, оформлене протоколом № 89 від 30.11.2021 є правомірним.

З огляду на викладене, є правомірними та такими, що підлягають задоволенню позовні вимоги про стягнення з відповідача вартості недоврахованої електричної енергії в розмірі 15217,61 грн.

Згідно частини третьої статті 13 ГПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

У відповідності до частини першої статті 73 ГПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Статтею 74 Господарського процесуального кодексу України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Обов`язок із доказування слід розуміти як закріплену в процесуальному та матеріальному законодавстві міру належної поведінки особи, що бере участь у судовому процесі, із збирання та надання доказів для підтвердження свого суб`єктивного права, що має за мету усунення невизначеності, яка виникає в правовідносинах у разі неможливості достовірно з`ясувати обставини, які мають значення для справи.

За приписами статті 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Суд зазначає, що у викладі підстав для прийняття рішення суду необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Оцінюючи подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин в їх сукупності, суд дійшов висновку, що заявлені позивачем позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі.

Суд також враховує, що при зверненні до суду з позовом позивач подав докази сплати 2684,00 грн судового збору.

Згідно з ч. 3 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом в постанові від 16.11.2022 у справі № 916/228/22.

Оскільки позов був поданий через підсистему Електронний суд, тому позивач мав би сплатити 0,8*2684,00 грн, що дорівнює 2147,20 грн.

З огляду на викладене, відповідно до ч. 1 ст. 129 ГПК України судові витрати в розмірі сплаченого судового збору в сумі 2147,20 грн покладаються на відповідача.

Керуючись 129, 232, 233, 237, 238, 240 Господарського процесуального кодексу України, суд,

ВИРІШИВ:

1. Позов задовольнити повністю.

2. Стягнути з Усатівської сільської ради Одеського району Одеської області (67663, Одеська обл., Одеський р-н., с. Усатове, пров. Урядовий, буд. 63; ) на користь Акціонерного товариства „ДТЕК Одеські електромережі (65031, м. Одеса, вул. М. Боровського, 28Б; ) заборгованість за недовраховану електричну енергію в розмірі 15217,61 грн та суму судових витрат по сплаті судового збору у розмірі 2147,20 грн.

3. Наказ видати після набрання рішенням законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили в порядку ст. 241 Господарського процесуального кодексу України та може бути оскаржено в апеляційному порядку до Південно-Західного апеляційного господарського суду шляхом подачі апеляційної скарги у строки, визначені ст. 256 ГПК України.

Рішення підписано 17 квітня 2023 р.

Суддя Нікітенко С.В.