ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 березня 2023 року м. Черкаси Справа № 925/1355/22

Господарський суд Черкаської області у складі головуючого судді Спаських Н.М., із секретарем судового засідання Сторчак М.В., за участі представників сторін:

від позивача: Тищенко Ю.П. - адвокат за ордером;

від відповідача: Беленкова В.В. - адвокат за ордером;

від третьої особи АТ "ДАТ "Чорноморнафтогаз": Когутенко М.Г., Варданян А.А.- адвокати за довіреністю;

розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали справи за позовом товариства з обмеженою відповідальністю "Міжрегіональна торгівельна компанія" ( м. Київ) до акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Черкасигаз" ( м. Черкаси) про визнання недійсним рішення наглядової ради

ВСТАНОВИВ:

Позивачем заявлено позов з вимогами про визнання недійсним рішення Наглядової ради акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Черкасигаз" від 07.11.2022, оформлене протоколом № 2/22-ПЗА від 07.11.2022, про проведення 12 грудня 2022 року позачергових загальних зборів акціонерів.

Справа розглядається за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою від 24.01.2023 суд за клопотанням позивача залучив до участі у справі в якості третьої особи на стороні відповідача без самостійних вимог АТ "ДАТ "Чорноморнафтогаз".

В ході розгляду справи представник позивача свої вимоги підтримав і просить суд їх задовольнити повністю.

Представники відповідача та третьої особи просять у позові відмовити за недоведеністю правової підстави позовних вимог, обрання неналежного способу захисту і відсутністю порушеного права у позивача.

У відповідності до ст. 13,74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень.

Заслухавши доводи та заперечення учасників справи і дослідивши наявні у справі докази в їх сукупності, суд приходить до висновку, що у позові слід відмовити повністю, виходячи з наступного:

Господарські суди розглядають на загальних підставах справи у спорах про визнання недійсними актів, прийнятих (виданих) іншими, крім державних, органами, у тому числі актів органів господарських товариств, громадських організацій тощо, які відповідно до закону чи установчих документів мають обов`язковий характер. Оскільки відповідний орган не є юридичною особою, стороною у спорі може бути підприємство чи організація, яка здійснює свої права і бере на себе обов`язки через цей орган.

В даному випадку позивачу слід в сукупності довести порушення вимог чинного законодавства при прийнятті спірного рішення та порушення цим рішенням свого власного права.

Завданням господарського судочинства є ефективний захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, який при задоволенні позову безпосередньо призведе до відновлення порушеного права. Такий захист можливий за умови, що права, свободи чи інтереси власне порушені, а учасники цивільного обороту використовують судочинство для такого захисту.

Порушення права має бути реальним, стосуватися (зачіпати) зазвичай, індивідуально виражені майнові права чи інтереси особи, яка стверджує про їх порушення. Права та інтереси, які не є індивідуально вираженими, не підлягають судовому захисту (постанова ВП ВС у справі № 580/2623/19).

Учасниками справи не заперечується, що позивач, ТОВ "Міжрегіональна торговельна компанія" (ТОВ МТК), є акціонером Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Черкасигаз» (Відповідач або АТ «Черкасигаз») та володіє акціями простими бездокументарними іменними, що емітовані Акціонерним товариством Оператор газорозподільної системи Черкасигаз у кількості 22 430 608 штук номінальною вартістю 0,27 грн. кожна (депозитарна установа - Публічне акціонерне товариство "Банк "КЛІРИНГОВИЙ ДІМ" (ідентифікаційний код 21665382), що становить 15,8111% від загальної кількості акцій.

07 листопада 2022 р. Наглядовою радою АТ Черкасигаз прийнято спірне рішення, оформлене протоколом №2/22-ПЗА, про проведення 12 грудня 2022 року позачергових загальних зборів акціонерів цього Товариства (а.с. 11).

Спір між сторонами є корпоративним, як пов`язаний з діяльністю та управлінням юридичної особи-відповідача та підлягає розгляду за правилами господарського судочинства у відповідності до п.3) ч. 1 ст. 20 ГПК України.

З матеріалів справи вбачається, що ухвалою Печерського районного суду міста Києва від 24.05.2022 №757/11783/22-к (а.с. 16) в управління Національному агентству України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів (далі - АРМА) передано корпоративні права, що належать на праві власності позивачу, ТОВ МТК ( код 32851967 п. 25) ухвали ), а саме: цінні папери у бездокументарній формі міжнародний ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , емітовані Акціонерним Товариством Оператор газорозподільної системи Черкасигаз (ідентифікаційний код 03361402) у кількості 22 430 608 штук номінальною вартістю 0,27 грн. кожна (депозитарна установа - Публічне акціонерне товариство Банк КЛІРИНГОВИЙ ДІМ, ідентифікаційний код 21665382), що належать ТОВ МТК (ідентифікаційний код 32851967) та становлять 15,8111% від загальної кількості простих іменних акцій і на них накладено арешт ухвалою від 17.05.2022 того ж суду в справі № 757/11188/22-к (далі - активи).

В подальшому, з метою запобігання ризику виникнення надзвичайної ситуації в енергетичній сфері, відповідно до статті 21-1 Закону України Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів розпорядженням Кабінету Міністрів України від 28.05.2022 № 429-р за пропозицією Нацагенства прийнято рішення щодо передачі в управління ДАТ Чорноморнафтогаз активів, на які накладено арешт у кримінальному провадженні, згідно з переліком (а.с. 37).

В порядку виконання вказаних ухвали Печерського районного суду м. Києва та розпорядження Кабінету Міністрів України від 28.05.2022 № 429-р між Національним агентством України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів та третьою особою у справі (як Управитель) було укладено Договір № 11/2022 управління активами (майном) від 05.07.2022 на строк до 05.07.2027 року (далі - Договір - а.с. 212) в т.ч. щодо корпоративних прав позивача.

За умовами даного договору третя особа (як Управитель) зобов`язався особисто, за плату, здійснювати управління переданими йому активами, як корпоративними правами, на принципах збереження вартості активів, ефективності управління активами, відкритості та прозорості, запобігання корупції.

При цьому п. 4.3. Договору передбачено, що Третя особа-Управитель має право, зокрема, самостійно визначати зміст та спрямування заходів з управління активами; здійснювати повноваження та мати всі права власника активів та акціонера юридичних осіб, корпоративні права яких передаються в управління, реалізовувати права акціонера відповідно до ст. 25 ЗУ "Про акціонерні товариства".

Згідно п. 4.4.15 третя особа, як Управитель, повинна своєчасно та добросовісно виконувати обов`язки, покладені на Управителя, як акціонера юридичних осіб, корпоративні права яких передані в управління

Позивач не є стороною даного Договору.

Всіма учасниками справи визнається, що Договір № 11/2022 управління активами (майном) від 05.07.2022 та розпорядженням Кабінету Міністрів України від 28.05.2022 № 429-р не оскаржувалися і станом на час вирішення спору не визнані недійсними та не скасовані, в т.ч. за ініціативою позивача, який вважає, що третя особа так і не приступив до управління належними позивачу акціями.

З матеріалів справи вбачається, що відповідачу АТ Черкасигаз третьою особою АТ Державне акціонерне товариство Чорноморнафтогаз (Управитель) було направлено лист від 20.10.2022 р. № 514/22 з повідомленням про укладення Договору управління активами (майном) № 11/2022, зокрема і які належать позивачу (а.с. 12).

ДАТ Чорноморнафтогаз цим листом вимагає від Відповідача, зокрема, скликати позачергові загальні збори акціонерів АТ Черкасигаз із наступним порядком денним:

1. Внесення змін до статуту товариства шляхом викладення його у новій редакції.

2. Внесення та затвердження змін до Положення про загальні збори Товариства шляхом викладення його у новій редакції.

3. Внесення та затвердження змін до Положення про Наглядову раду Товариства шляхом викладення його у новій редакції.

4. Внесення та затвердження змін до Положення про Ревізійну комісію Товариства шляхом викладення його у новій редакції.

5. Внесення та затвердження змін до Положення про Правління Товариства шляхом викладення його у новій редакції.

6. Припинення повноважень Голови та членів Наглядової ради Товариства.

7. Обрання членів Наглядової ради Товариства.

8. Затвердження умов цивільно-правових договорів з членами Наглядової ради Товариства, встановлення розміру їх винагороди, обрання особи, яка уповноважується на підписання договорів з членами Наглядової ради Товариства.

9. Припинення повноважень Голови та членів Ревізійної комісії Товариства.

10. Обрання членів Ревізійної комісії Товариства.

11. Затвердження умов цивільно-правових договорів з членами Ревізійної комісії Товариства.

07 листопада 2022 р. Наглядовою радою Відповідача прийнято рішення (протокол № 2/22-ПЗА а.с. 11) про проведення 12 грудня 2022 року позачергових загальних зборів акціонерів на підставі вимоги акціонерного товариства ДАТ Чорноморнафтогаз, яка містилась у Листі.

27 листопада 2022 року Наглядовою радою Товариства (протокол № 3/22-ПЗА - а.с. 15) прийнято рішення про затвердження порядку денного та проектів рішень позачергових загальних зборів акціонерів, що призначені на 12 грудня 2022 року.

З матеріалів справи вбачається, що загальні збори акціонерів АТ "Черкасигаз" 12.12.2022 не відбулися через відсутність кворуму для їх проведення, про що складено протокол № 1/22 від 20.12.2022 (а.с. 138), який надано в справу відповідачем. Відсутність кворуму встановлена реєстраційною комісією, рішення якої позивачем не ставиться під сумнів та не оспорюється.

З пояснень всіх учасників справи судом встановлено, що після того, як 12.12.2022 не відбулися скликані за вимогою третьої особи позачергові загальні збори акціонерів, ці збори повторно не скликалися та не проводилися.

Порушення власних прав, які позивач прагне захистити визнанням недійсним рішення Наглядової ради відповідача від 07.11.2022 про скликання на 12.12.2022 позачергових зборів акціонерів за вимогою третьої особи, позивач обґрунтовує наступним:

- позивач, як акціонер АТ "Черкасигаз", має право брати участь в управлінні цим товариством. Згідно п. 4 ч. 1 ст. 47 ЗУ Про акціонерні товариства позачергові загальні збори акціонерного товариства скликаються Наглядовою радою на вимогу акціонерів (акціонера), які на день подання вимоги сукупно є власниками 10 і більше відсотків голосуючих акцій товариства.

На думку позивача, якщо позачергові загальні збори акціонерів скликаються Наглядовою радою на вимогу акціонерів (акціонера), які на день подання вимоги сукупно є власниками 10 і більше відсотків голосуючих акцій Товариства, то особа, яка висуває таку вимогу, має бути акціонером.

Натомість вимогу про скликання загальних зборів відповідачу направило ДАТ Чорноморнафтогаз з посиланнями на ст. 21-1 Закону України Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів та на положення Договору.

Позивач вважає, що акції, емітовані АТ Черкасигаз, які належать на праві власності ТОВ МТК, були передані в управління ДАТ Чорноморнафтогаз на підставі саме ст. 21 Закону про АРМА.

Згідно з абзацами 5-6 ч. 7 ст. 21 Закону про АРМА у разі здійснення управління активами у вигляді частки у статутному (складеному) капіталі чи акцій, паїв управитель під час здійснення повноважень власника таких активів у вищих органах управління відповідної юридичної особи зобов`язаний погоджувати свої дії з власником таких активів. Дія цієї частини не поширюється на управління активами у виняткових випадках з особливостями, передбаченими цим Законом. Особливості управління активами у виняткових випадках встановлені у ст. 21-1 Закону про АРМА. Позивач доводить, що якщо відповідно до положень ч. 1 ст. 21-1 Закону положення ч. 2 ст. 21 Закону про АРМА щодо укладення договору про управління активами не застосовується у виняткових випадках, то сама наявність укладеного Договору про управління активами (а.с. 212) вже свідчить про те, що управління активами здійснюється відповідно до ст. 21 Закону про АРМА. В такому випадку управитель повинен погоджувати свої дії із позивачем щодо управління його корпоративними правами.

Третя особа, як свідчить позивач, в порушення вимог закону не погодив із позивачем свої дії стосовно скликання позачергових зборів на 12.12.2022.

Позивач вказує, що за відсутності погодження між позивачем та третьою особою вимоги про скликання загальних зборів, Наглядова рада АТ "Черкасигаз мала відмовити ДАТ Чорноморнафтогаз в задоволенні цієї вимоги і врахувати також, що Третя особа не мала статусу акціонера цього Товариства.

Суд не погоджується із позицією позивача виходячи з наступного:

Законом "Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів" (Закон про АРМА) передбачено загальне правило управління рухомим та нерухомим майном, цінними паперами, майновими та іншими правами на підставі договору, укладеного відповідно до глави 70 Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом (ст. 21).

Однак наявність чи відсутність договору на управління майном в даному випадку ніяк не може бути вирішальним для правильного визначення режиму управління майном позивача, оскільки на це впливають зовсім інші чинники.

Статтею 21-1 цього Закону передбачено особливості управління активами у виняткових випадках, якою визначено, що у виняткових випадках управління активами, зазначеними в частині першій статті 21 цього Закону, на які накладено арешт у кримінальному провадженні, може здійснюватися шляхом їх передачі в управління підприємству, установі, організації, що належить до сфери управління міністерства, іншого центрального органу виконавчої влади, або господарському товариству, 50 і більше відсотків акцій (часток) якого знаходиться у статутних капіталах господарських товариств, частка держави в яких становить 100 відсотків (далі - підприємство), на підставі рішення Кабінету Міністрів України без дотримання вимог, передбачених частиною другою статті 21 цього Закону. (ця ч. 2 ст. 21 Закону говорить про обов`язковість оцінки майна визначеними за результатами конкурсу суб`єктами оціночної діяльності, та передачі в управління визначеним за результатами конкурсу юридичним особам або фізичним особам - підприємцям у порядку, встановленому законодавством про державні (публічні) закупівлі. При цьому таке управління здійснюється на підставі договору, укладеного відповідно до глави 70 Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом).

Винятковими за ст. 21-1 Закону про АРМА вважаються випадки передачі в управління активів, визначених абзацом першим частини першої цієї статті, за наявності хоча б однієї з таких обставин:

1) існує ризик збою та/або переривання функціонування таких активів, що може призвести до виникнення надзвичайних ситуацій або збоїв у тепло-, енерго-, електро-, водопостачанні або водовідведенні або постачанні природного газу;

2) існує ризик переривання функціонування підприємств, установ та організацій оборонно-промислового комплексу та/або авіабудівельної галузі, у власності яких перебувають такі активи.

Після усунення обставин, визначених пунктами 1 або 2 цієї частини (далі - обставини негативного характеру), відповідні активи підлягають передачі в управління у порядку, встановленому частиною другою статті 21 цього Закону, з обов`язковим забезпеченням безперервності управління активами.

Національне агентство повідомляє Кабінет Міністрів України про необхідність застосування передбачених цією статтею особливостей передачі в управління активів:

1) протягом трьох робочих днів з дня надходження визначених абзацом другим частини першої статті 19 цього Закону документів щодо прийняття в управління відповідних активів;

2) невідкладно, але не пізніше трьох робочих днів з дня завершення перевірки, проведеної відповідно до статті 22 цього Закону, під час якої виявлено обставини негативного характеру, визначені пунктами 1 або 2 частини першої цієї статті.

Кабінет Міністрів України не пізніше п`яти робочих днів з дня отримання від Національного агентства інформації, визначеної частиною другою цієї статті, доручає міністерству, іншому центральному органу виконавчої влади, до повноважень якого належить формування та/або реалізація державної політики у сфері, в якій існує ризик виникнення обставин негативного характеру та/або до якої належать відповідні активи, провести консультації щодо визначення управителем таких активів підприємства, визначеного абзацом першим частини першої цієї статті.

За результатами консультацій, передбачених частиною третьою цієї статті, відповідне міністерство, інший центральний орган виконавчої влади за погодженням з Національним агентством вносить на розгляд Кабінету Міністрів України проект рішення про передачу в управління активів у зв`язку з винятковим випадком.

Рішення Кабінету Міністрів України про передачу в управління активів у зв`язку з винятковим випадком має містити обґрунтування необхідності застосування передбачених цією статтею особливостей передачі в управління активів, назву підприємства, що визначається управителем таких активів, строк здійснення такого управління, перелік активів, що передаються в управління, а також (за необхідності) доручення іншим органам виконавчої влади, підприємствам, установам та організаціям щодо вжиття заходів, спрямованих на запобігання виникнення обставин негативного характеру та забезпечення управління відповідними активами.

У разі надходження рішення прокурора або судового рішення, що набрало законної сили, яким скасовано арешт прийнятих в управління активів, управління такими активами припиняється, а активи підлягають поверненню законному власнику у встановленому Законом порядку.

З матеріалів справи вбачається, що Розпорядження КМУ від 28.05.2022 № 429-р (а.с. 37) про деякі питання управління активами, на які накладено арешт у кримінальному провадженні, у виняткових випадках, було прийнято за пропозицією Нацагенства з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів і Міністерства енергетики про передачу управління, зокрема, активами позивача, на які накладено арешт у кримінальному провадженні, до АТ "ДАТ "Чорноморнафтогаз".

Таким чином було дотримано процедурні питання, визначені Законом про АРМА для застосування процедури управління активами позивача саме за ст. 21-1 Закону.

Питання про існування та "винятковість випадків" для застосування ст. 21-1 Закону остаточно приймав виключно Кабінет Міністрів України, яким було видано розпорядження від 28.05.2022 № 429-р. за поданням Нацагенства.

Позивач не оспорив розпорядження КМУ від 28.05.2022 № 429-р та не доказав в судовому порядку, що підстав для його прийняття за пропозицією Нацагенства не було.

У випадку припинення існування таких виняткових випадків управління активами позивача повинно повернутися в режим застосування ст. 21 Закону про АРМА, чого станом на час вирішення спору ще не відбулося.

Отже корпоративні права позивача в даний час управляються третьою особою саме в порядку ст. 21-1 Закону про АРМА від 10.11.2015. Цією нормою не передбачено, на відміну ст. 21 цього Закону, що у разі здійснення управління активами у вигляді частки у статутному (складеному) капіталі чи акцій, паїв управитель під час здійснення повноважень власника таких активів у вищих органах управління відповідної юридичної особи зобов`язаний погоджувати свої дії з власником таких активів. В Законі прямо вказано, що дія цієї частини не поширюється на управління активами у виняткових випадках з особливостями, передбаченими цим Законом.

Судом зі сторонами обговорено питання, в якому вигляді та які наслідки має процедура погодження Управителем своїх дій із власником корпоративних прав.

Суд погоджується із доводами третьої особи в цій частині, що навіть якби дії АТ "ДАТ "Чорноморнафтогаз" потребували попереднього погодження з боку позивача для скликання позачергових загальних зборів відповідачем, то незгода (непогодження) позивача не має ніякого юридичного значення для Управителя-третьої особи і не перешкоджала б йому вчинити всі необхідні дії по управлінню майном на власний розсуд. Форма погодження/непогодження в даному випадку Законом не визначена.

Представник Відповідача вказав, що у Черкасигаз не було правових підстав згідно із чинним законодавством та статутом товариства відмовляти Третій особі, як управителю корпоративними правами позивача, у скликанні позачергових загальних зборів.

До виключної компетенції наглядової ради належить прийняття рішення про проведення чергових або позачергових загальних зборів відповідно до статуту товариства та у випадках, встановлених цим Законом (п. З ч. 2 ст. 52 Закону України Про акціонерні товариства)

Вказані вище норми Закону України Про акціонерні товариства кореспондуються з положеннями статуту АТ Черкасигаз, затвердженого загальними зборами акціонерів АТ Черкасигаз, протокол загальних зборів акціонерів № 16 від 14 квітня 2020 р. (надалі - Статут -а.с. 70).

Порядку скликання позачергових Загальних зборів присвячений п. 9.14 Статуту.

Так, Позачергові Загальні збори скликаються Наглядовою радою, зокрема, на вимогу акціонерів (акціонера), які на день подання вимоги сукупно є власниками 10 і більше відсотків голосуючих акцій Товариства (п.п. 9.14.1.4.).

Вимога про скликання позачергових Загальних зборів подається в письмовій формі Правлінню Товариства на адресу за місцезнаходженням Товариства із зазначенням органу Товариства або прізвищ (найменувань) акціонерів, які вимагають скликання позачергових Загальних зборів, підстав для скликання та порядку денного. У разі скликання позачергових Загальних зборів з ініціативи акціонерів вимога повинна також містити інформацію про кількість, тип і клас належних акціонерам акцій та бути підписаною всіма акціонерами, які її подають (п.п. 9.14.5,).

Саме до виключної компетенції Наглядової ради Статутом віднесено прийняття рішення про проведення чергових або позачергових Загальних зборів, підготовка порядку денного та проектів рішень Загальних зборів, прийняття рішення про дату їх проведення та про включення пропозицій до порядку денного, крім скликання акціонерами позачергових Загальних зборів (п.п.п. 10.2.2.7).

Наглядова рада приймає рішення про скликання позачергових Загальних зборів або про відмову в такому скликанні протягом 10 днів з моменту отримання вимоги про їх скликання (п.п. 9.14.6).

Згідно п. 9.14.7 рішення про відмову у скликанні позачергових зборів може бути прийнято тільки у разі:

- якщо акціонери на дату подання вимоги не є власниками передбаченої кількості голосуючих акцій товариства (10 і більше відсотків);

- неповноти даних, передбачених п. 9.14.5. Статуту (вказівка на ініціатора скликання зборів, підстави і порядок денний, кількість, тип, клас належних акцій, підписи ініціаторів скликання);

До цих підстав не віднесено випадок відсутності погодження вимоги про скликання загальних зборів Третьої особи із Позивачем і тому це погодження не повинна була відслідковувати Наглядова рада АТ Черкасигаз і вважати, що без такого погодження Третя особа не мала статусу акціонера цього Товариства для скликання зборів.

Згідно п. 9.14.6 Статуту АТ "Черкасигаз" Наглядова Рада приймає рішення про скликання позачергових Загальних зборів або про відмову в такому скликанні протягом 10 днів з моменту отримання вимоги про їх скликання.

Позачергові загальні збори акціонерів, які скликаються наглядовою радою, мають бути проведені протягом 45 днів з дати отримання товариством вимоги про їх скликання (ч. 6 ст. 42 Закону України Про акціонерні товариства). Тобто, позачергові загальні збори акціонерів, на проведенні яких наполягає ДАТ Чорноморнафтогаз, мають бути проведенні 12.12.2022 року.

Представник відповідача вказав, що АТ "Черкасигаз" вважає, що третя особа АТ "ДАТ "Чорноморнафтогаз" в законному порядку набуло права щодо реалізації корпоративних прав позивача на підставі Договору управління активами (майном) № 11/2022 від 05.07.2022. Відповідач враховує, що відповідно до пункту 1.3 Договору, Управитель - ДАТ Чорноморнафтогаз набуває повноваження щодо реалізації прав на цінні папери та прав за цінними паперами з дати укладення Договору. Згідно з підпунктом 4.3.2 пункту 4.3 Договору, Управитель має право здійснювати повноваження та мати всі права власника активів та акціонера юридичних осіб, корпоративні права яких передаються в управління, реалізовувати права акціонера, визначені статтею 25 Закону України Про акціонерні товариства.

Цей Договір не визнано недійсним, тому підстав для відмови третій особі у задоволенні її вимоги про скликання позачергових загальних зборів не було.

Такими підставами для відмови суд не вважає і з`ясовану з пояснень представника відповідача обставину (а.с. 230 з додатками), що на час отримання ним від третьої особи вимоги про скликання позачергових загальних зборів, не виявилося можливості роздрукувати жодні додатки (не були прикріплені до листа), зокрема, проекти змін, які пропонуватися до внесення у Статут товариства, Положення про загальні збори, про Ревізійну комісію, про Правління товариства, та ін. Це не є підставою для відмови у скликанні зборів ні за законом, ні за Статутом АТ "Черкасигаз".

Виходячи з викладеного суд приходить до висновку, що позивачем не доведено порушення вимог чинного законодавства при ініціюванні з боку третьої особи та скликанні Наглядовою радою відповідача позачергових зборів АТ "Черкасигаз" на 12 грудня 2022 року.

Також наявними у справі доказами не підтверджується і порушення особистих прав позивача, на захист та відновлення яких подано позов у справі.

Суд при цьому виходить з наступного:

Згідно зі статтею 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Відповідно до частин першої, другої етапі 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: 1) визнання права; 2) визнання правочину недійсним; 3) припинення дії, яка порушує право; 4) відновлення становища, яке існувало до порушення; 5) примусове виконання обов`язку в натурі; 6) зміна правовідношення; 7) припинення правовідношення; 8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; 9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди; 10) визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках.

У відповідності до статті 97 ЦК України управління товариством здійснюють його органи. Органами управління товариством є загальні збори його учасників і виконавчий орган, якщо інше не встановлено законом.

Учасники господарського товариства мають право у порядку, встановленому установчим документом товариства та законом, брати участь в управлінні товариством у порядку, визначеному в установчому документі, крім випадків, встановлених законом, а також можуть також мати інші права, встановлені установчим документом товариства та законом (ст. 116 ЦК України).

Корпоративні права - це права особи, частка якої визначається у статутному капіталі (майні) господарської організації, що включають правомочності на участь цієї особи в управлінні господарською організацією, отримання певної частки прибутку (дивідендів) даної організації та активів у разі ліквідації останньої відповідно до закону, а також інші правомочності, передбачені законом та статутними документами (стаття 167 Господарського кодексу України). Статтею 25 Закону України Про акціонерні товариства передбачено, що кожною простою акцією акціонерного товариства її власнику - акціонеру надається однакова сукупність прав, включаючи права на участь в управлінні акціонерним товариством право на отримання дивідендів.

Позивач доводить, що задовольнивши вимогу ДАТ Чорноморнафтогаз та скликавши на її підставі загальні збори наглядова рада АТ Черкасигаз в порушення прав позивача визнала за Третьою особою право здійснювати повноваження власника цінних паперів, що належать на праві власності Позивачу, у вищих органах управління Товариства без погодження своїх дій з власником таких акцій, тобто з Позивачем.

Питання суті внесення змін за ініціативою третьої особи до установчих документів АТ "Черкасигаз" та дійсної потреби у цьому, не є предметом спору у справі. Тому доводи позивача про намір Управителя-Третьої особи повністю змінити основні документи, що регулюють діяльність АТ Черкасигаз, а також склад наглядової ради, що може завдати шкоди діяльності товариства, суд розцінює лише як припущення позивача.

Позивач ніяким чином не оспорює в судовому порядку дії Третьої особи як управителя його корпоративними правами, з мотивів завдання шкоди інтересам позивача, не домагається заміни Управителя іншою особою.

Позивач також не обґрунтував, в який спосіб згідно чинного законодавства, у ситуації, що склалася із арештом його активів і корпоративних прав, Позивач взагалі може впливати на Управителя та на його дії при виконанні останнім його повноважень за Договором.

За змістом Договору управління активами (майном) № 11/2022 від 05.07.2022 не вбачається, що Позивача позбавлено права самостійно захищати свої корпоративні права поза волею Управителя.

Позивач, як акціонер АТ "Черкасигаз", безперечно має право на оскарження спірного рішення Наглядової ради, якщо таке рішення не відповідає вимогам законодавства та порушує його права чи законні інтереси як учасника (акціонера) товариства. Відповідачем за таким позовом є товариство. Однак обраний спосіб захисту повинен бути ефективним для відновлення порушеного права позивача.

Якщо порушене право позивачем пов`язується із неефективністю вчинення Управителем-третьою особою дій на виконання ним обов`язків за Договором (про що позивач також вказує), то позивачу слід домагатися заміни Управителя або зобов`язання його вчиняти певні дії, а не оскаржувати рішення Наглядової ради відповідача.

Судом встановлено, що спірне рішення Наглядової ради АТ "Черкасигаз" вже реалізовано скликанням зборів на 12.12.2022 року, однак збори не були проведені через відсутність кворуму. Тобто в даний час рішення повністю вичерпано його виконанням. При цьому ніяке порушення прав на участь в управлінні товариством-відповідача і прийняття рішень для позивача не відбулося, оскільки збори 12.12.2022 не проведені і рішення ними не прийняті.

Станом на даний час нові збори на підставі спірного рішення Наглядової ради не скликаються, їх нова дата не визначалася, дії по підготовці нових зборів на іншу дату з тим же порядком денним не проводяться і таке стверджують всі учасники справи.

Це свідчить про відсутність будь-якого порушеного права у позивача, яке повинне бути в наявності, які на час звернення до суду, так і на час вирішення спору по суті.

Таким чином саме по собі визнання недійсним рішення Наглядової ради АТ "Черкасигаз" від 07.11.2022 з дати його складення ніякі права позивача не захистить та не відновить через саму відсутність порушеного права і вичерпання дії спірного рішення Наглядової ради його безрезультатним виконанням.

На підставі викладеного у позові слід відмовити за недоведеністю правових підстав позову та порушеного права.

У відповідності до ст. 129 ГПК України при відмові в позові судові витрати покладаються на позивача.

Керуючись ст. 238, 240 ГПК України, -

ВИРІШИВ:

У позові відмовити повністю.

Рішення набирає законної сили в порядку, передбаченому ст. 241 ГПК України.

Рішення може бути оскаржено до Північного апеляційного господарського суду протягом 20 днів.

Повне судове рішення складено 20 квітня 2023

Суддя Н.М. Спаських