ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про забезпечення позову

19.04.2023м. ДніпроСправа № 904/2032/16 (904/1912/23)

За позовом Державного підприємства "Дослідне господарство "РУНО" Національної академії аграрних наук України", Дніпропетровська обл., Криничанський район, с. Затишне

до відповідача-1 Кабінету Міністрів України, м. Київ

відповідача-2 Фонду державного майна України, м. Київ

відповідача-3 Національної академії аграрних наук України, м. Київ

про визнання недійсним акту органу державної влади, спростування майнових дій та визнання дій протиправними

Суддя Соловйова А.Є.

ВСТАНОВИВ:

Державне підприємство "Дослідне господарство "РУНО" Національної академії аграрних наук України" звернулось до Господарського суду Дніпропетровської області з позовом до відповідача-1 Кабінету Міністрів України, відповідача-2 Фонду державного майна України, відповідача-3 Національної академії аграрних наук України про визнання недійсним акту органу державної влади, спростування майнових дій та визнання дій протиправними, в якому просить суд:

1. Визнати недійсним Розпорядження Кабінетом Міністрів України видано від 10 січня 2023 року № 37-р «Деякі питання управління об`єктами державної власності» в частині передання єдиного майнового комплексу Державного підприємства «Дослідне господарство "Руно" Національної академії аграрних наук України» (код згідно з ) із сфери управління Національної академії аграрних наук України до сфери управління Фонду державного майна.

2. Спростувати майнові дії Національної академії аграрних наук України (код згідно з ЄДРПОУ 00024360) та Фонду державного майна України (код згідно з ) щодо передачі єдиного майнового комплексу Державного підприємства «Дослідне господарство "Руно" Національної академії аграрних наук України» (код згідно з ) із сфери управління Національної академії аграрних наук України до сфери управління Фонду державного майна України, оформлені Актом (без номера, без дати) приймання-передачі єдиного майнового комплексу державного підприємства «Дослідне господарство «Руно» Національної академії аграрних наук України» (код згідно з ) із сфери управління Національної академії аграрних наук України до сфери управління Фонду державного майна України на виконання розпорядження Кабінету Міністрів України від 10.01.2023 № 37-р «Деякі питання управління об`єктами державної власності», затвердженим першим заступником Голови Фонду державного майна України Д.О.Клименком.

3. Визнати протиправними дії Фонду державного майна України () (в особі першого заступника Голови Фонду державного майна України Д.О.Клименка) щодо затвердження Акту (без номера, без дати) приймання-передачі єдиного майнового комплексу державного підприємства «Дослідне господарство «Руно» Національної академії аграрних наук України» (код згідно з ) із сфери

управління Національної академії аграрних наук України до сфери управління Фонду державного майна України на виконання розпорядження Кабінету Міністрів України від 10.01.2023 № 37-р «Деякі питання управління об`єктами державної власності».

Судом за допомогою автоматизованої системи документообігу суду встановлено, що 05.04.2016 Господарським судом Дніпропетровської області відносно позивача - Державного підприємства "Дослідне господарство "РУНО" Національної академії аграрних наук України" (52363, Дніпропетровська область, Криничанський район, с. Затишне, вул. Центральна, 17; ) відкрито провадження у справі про банкрутство №904/2032/16, що перебуває на розгляді судді Господарського суду Дніпропетровської області Соловйової А.Є.

21.10.2019 року набув чинності Кодекс України з процедур банкрутства.

Відповідно до положень частини 1, 2 статті 7 Кодексу України з процедур банкрутства передбачено, що спори, стороною в яких є боржник, розглядаються господарським судом за правилами, передбаченими Господарським процесуальним кодексом України, з урахуванням особливостей, визначених цією статтею. Господарський суд, у провадженні якого перебуває справа про банкрутство, в межах цієї справи вирішує всі майнові спори, стороною в яких є боржник; спори з позовними вимогами до боржника та щодо його майна; спори про визнання недійсними результатів аукціону; спори про визнання недійсними будь-яких правочинів, укладених боржником; спори про повернення (витребування) майна боржника або відшкодування його вартості відповідно; спори про стягнення заробітної плати; спори про поновлення на роботі посадових та службових осіб боржника; спори щодо інших вимог до боржника. Склад учасників розгляду спору визначається відповідно до Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до п. 4 Прикінцевих та перехідних положень Кодексу України з процедур банкрутства з дня введення в дію цього Кодексу подальший розгляд справ про банкрутство здійснюється відповідно до положень цього Кодексу незалежно від дати відкриття провадження у справі про банкрутство, крім справ про банкрутство, які на день введення в дію цього Кодексу перебувають на стадії санації, провадження в яких продовжується відповідно до Закону України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом". Перехід до наступної судової процедури та подальше провадження у таких справах здійснюється відповідно до цього Кодексу.

Відповідно до ч. 4 ст. 10 Закону України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом» суд, у провадженні якого перебуває справа про банкрутство, вирішує усі майнові спори з вимогами до боржника, у тому числі спори про визнання недійсними будь-яких правочинів (договорів), укладених боржником; стягнення заробітної плати; поновлення на роботі посадових та службових осіб боржника, за винятком спорів, пов`язаних із визначенням та сплатою (стягненням) грошових зобов`язань (податкового боргу), визначених відповідно до Податкового кодексу України, а також справ у спорах про визнання недійсними правочинів (договорів), якщо з відповідним позовом звертається на виконання своїх повноважень контролюючий орган, визначений Податковим кодексом України.

Враховуючи вказану норму про концентрацію спорів, та з огляду на характер спору, а також з огляду на те, що предмет спору безпосередньо пов`язаний із предметом справи про

банкрутство, зміною органу управління Боржника, переданням його майна в управління іншому суб`єкту, що ставить під загрозу права, свободи та законні інтереси Боржника та кредиторів, суд вважає, що такий спір, а отже і ця позовна заява підлягають розгляду саме в межах справи № 904/2032/16 про банкрутство Боржника.

Відповідно до витягу з протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду, на підставі положень частини 3 ст.7 Кодексу України з процедур банкрутства матеріали справи №904/2032/16(904/1912/23) передані до розгляду судді Соловйовій А.Є.

Ухвалою суду від 19.04.2023 прийнято матеріали справи №904/2032/16(904/1912/23) за позовом Державного підприємства "Дослідне господарство "РУНО" Національної академії аграрних наук України" до відповідача-1 Кабінету Міністрів України, відповідача-2 Фонду державного майна України, відповідача-3 Національної академії аграрних наук України про визнання недійсним акту органу державної влади, спростування майнових дій та визнання дій протиправними. Розгляд справи постановлено здійснювати за правилами загального позовного провадження. Призначено підготовче засідання на 17.05.2023 о 10:00 год.

Судом встановлено, що в матеріалах позовної заяви міститься заява б/н від 11.04.2023 про забезпечення позову, в якій позивач просить суд:

1. Вжити заходів забезпечення позову у справі №904/2032/16 за позовною заявою Державного підприємства «Дослідне господарство «Руно» Національної академії аграрних наук України» () до відповідачів - Кабінету Міністрів України (), Фонду державного майна України (), Національної академії аграрних наук України () про визнання недійсним акту органу державної влади, спростування майнових дій та визнання дій протиправними (в межах справи №904/2032/16 про банкрутство Позивача (Боржника) ДП «ДГ "РУНО"»), а саме:

1.1. зупинити дію Розпорядження Кабінетом Міністрів України видано від 10 січня 2023 року № 37-р «Деякі питання управління об`єктами державної власності»;

1.2. заборонити Кабінету Міністрів України (), Національній академії аграрних наук України» (), Фонду державного майна України () та будь-яким іншим органам та/або особам вчиняти будь-які дії юридичного та/або фактичного характеру, приймати будь-які рішення, акти, вчиняти будь-які дії, правочини, спрямовані на реалізацію Розпорядження Кабінетом Міністрів України видано від 10 січня 2023 року № 37-р «Деякі питання управління об`єктами державної власності»; Акта (без номера, без дати) приймання-передачі єдиного майнового комплексу державного підприємства «Дослідне господарство «Руно» Національної академії аграрних наук України» (код згідно з ) із сфери управління Національної академії аграрних наук України до сфери управління Фонду державного майна України на виконання розпорядження Кабінету Міністрів України від 10.01.2023 № 37-р «Деякі питання управління об`єктами державної власності», затвердженим першим заступником Голови Фонду державного майна України Д.О.Клименком;

1.3. заборонити Національній академії аграрних наук України» (), Фонду державного майна України () та будь-яким іншим органам та/або особам вчиняти будь-які дії юридичного та/або фактичного характеру, приймати будь-які рішення, акти, вчиняти будь-які дії, правочини, спрямовані на державну реєстрацію змін до відомостей про юридичну особу - Державне підприємство «Дослідне господарство "РУНО" Національної академії аграрних наук України» (), - що містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, в частині відомостей про:

- найменування юридичної особи, у тому числі скорочене;

- центральний чи місцевий орган виконавчої влади, до сфери управління якого належить юридична особа публічного права або який здійснює функції з управління корпоративними правами держави у відповідній юридичній особі;

- засновників та учасників юридичної особи;

- кінцевого бенефіціарного власника юридичної особи;

- структуру власності юридичної особи;

- розмір статутного (складеного) капіталу (пайового фонду) та розмір частки кожного із засновників (учасників).

1.4. заборонити суб`єктам державної реєстрації, державним реєстраторам та будь-яким іншим особам вчиняти реєстраційні дії, спрямовані на державну реєстрацію змін до відомостей про юридичну особу - Державне підприємство «Дослідне господарство "РУНО" Національної академії аграрних наук України» (), - що містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, в частині відомостей про:

- найменування юридичної особи, у тому числі скорочене;

- центральний чи місцевий орган виконавчої влади, до сфери управління якого належить юридична особа публічного права або який здійснює функції з управління корпоративними правами держави у відповідній юридичній особі;

- засновників та учасників юридичної особи;

- кінцевого бенефіціарного власника юридичної особи;

- структуру власності юридичної особи;

- розмір статутного (складеного) капіталу (пайового фонду) та розмір частки кожного із засновників (учасників).

Заява про вжиття заходів забезпечення позову обґрунтована тим, що подальша реалізація спірних актів та майнових дій може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів Боржника, його кредиторів.

Так, це може мати місце у випадку державної реєстрації на підставі оскаржуваних актів та майнових дій змін до відомостей про юридичну особу ДП "ДГ ''РУНО'" (в частині відомостей про засновників, власників, органів управління), що містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань.

За твердженням Позивача, в силу ч. 1 ст. 10 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань», відповідно до якого «якщо документи та відомості, що підлягають внесенню до Єдиного державного реєстру, внесені до нього, такі документи та відомості вважаються достовірними і можуть бути використані у спорі з третьою особою» доведеться докласти додаткових зусиль та зазнати супутніх втрат для відновлення стану, що існувало до порушення. Тобто, істотно ускладниться виконання рішення суду та ефективний захист прав та законних інтересів.

Розглянувши заяву позивача про забезпечення позову, господарський суд дійшов висновку, що вона підлягає задоволенню з таких підстав.

Частиною першою статті 2 ГПК України встановлено, що завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Згідно з частиною першою статті 11 ГПК України суд при розгляді справи керується принципом верховенства права.

Відповідно до ст. 136 Господарського процесуального кодексу України господарський суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 137 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Забезпечення позову є засобом, спрямованим на запобігання можливим порушенням майнових прав чи охоронюваних законом інтересів юридичної або фізичної особи. Воно полягає у вжитті заходів, за допомогою яких у подальшому гарантується виконання судового рішення або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду. Заходи щодо забезпечення позову обов`язково повинні застосовуватися відповідно до їх мети, з урахуванням безпосереднього зв`язку між предметом позову та заявою про забезпечення позову.

При вирішенні питання про вжиття заходів забезпечення позову господарський суд має оцінити обґрунтованість доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості, адекватності та співмірності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення господарського суду, імовірності ускладнення чи непоновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, у разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками цього судового процесу.

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову.

Адекватність заходу до забезпечення позову, що застосовується господарським судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається.

Заходи до забезпечення позову повинні бути співмірними із заявленими позивачем вимогами. Співмірність передбачає співвідношення господарським судом негативних наслідків від вжиття заходів до забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Умовою застосування заходів до забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивачів, що має бути підтверджено доказами наявності фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного заходу до забезпечення позову.

Крім того має досліджуватися, чи не призведе невжиття заявленого заходу забезпечення позову до порушення вимоги щодо справедливого та ефективного захисту порушених прав, зокрема, чи зможе позивач їх захистити в межах одного цього судового провадження за його позовом без нових звернень до суду (аналогічну правову позицію викладено у постанові Об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 16.08.2018 у справі № 910/1040/18).

Під час вирішення питання про забезпечення позову обґрунтованість позову не досліджується, оскільки питання обґрунтованості заявлених позовних вимог є предметом дослідження судом під час розгляду спору по суті та не вирішується ним під час розгляду клопотання про забезпечення позову.

Оскільки предметом позову є визнання недійсним акту органу державної влади, спростування майнових дій щодо приймання-передачі єдиного майнового комплексу підприємства позивача із сфери управління одного органу до іншого та визнання дій щодо затвердження Акту приймання-передачі протиправними, то в цьому випадку має застосовуватися та досліджуватися така підстава вжиття заходів забезпечення позову як достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду. При цьому в таких немайнових спорах має досліджуватися, чи не призведе невжиття заявленого заходу забезпечення позову до порушення вимоги щодо справедливого та ефективного захисту порушених прав, зокрема, чи зможе позивач їх захистити в межах одного цього судового провадження за його позовом без нових звернень до суду (наведену правову позицію викладено у постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 16.08.2018 у справі № 910/1040/18, постановах Верховного Суду від 15.01.2020 у справі № 915/1912/19, від 11.02.2021 у справі № 915/1185/20).

Суд зазначає, що обрання належного й такого, що відповідає предмету спору, заходу забезпечення позову гарантує дотримання принципу співмірності виду заходу забезпечення позову із заявленими позивачем вимогами, що зрештою дає змогу досягти балансу інтересів сторін та інших учасників судового процесу під час вирішення спору, сприяє фактичному виконанню судового рішення в разі задоволення позову та, як наслідок, забезпечує ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача без порушення або безпідставного обмеження при цьому прав та охоронюваних інтересів інших учасників провадження у справі або осіб, які не є учасниками цього судового процесу.

При цьому сторона, яка звертається із заявою про забезпечення позову, повинна обґрунтувати необхідність забезпечення позову, що полягає у доказуванні обставин, з якими пов`язано вирішення питання про забезпечення позову.

При вирішенні питання про забезпечення позову господарський суд зобов`язаний здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів і дослідити подані в обґрунтування заяви докази та встановити наявність зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги. Подібна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 28.07.2021 у справі № 914/2072/20.

Слід зазначити, що законом не визначається перелік відповідних доказів, які повинна надати особа до суду під час звернення з заявою про забезпечення позову, а тому суди у кожному конкретному випадку повинні оцінювати їх на предмет достатності, належності, допустимості та достовірності.

Позивач у цій справі має намір захистити свої права, порушені (на його думку) внаслідок прийняття оспорюваного Розпорядження та вчинення дій щодо приймання-передачі єдиного майнового комплексу підприємства позивача із сфери управління одного органу до іншого та визнання дій щодо затвердження Акту приймання-передачі протиправними. У разі подальшої реалізації спірних актів та майнових дій може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів Боржника, його кредиторів.

Так, це може мати місце у випадку державної реєстрації на підставі оскаржуваних актів та майнових дій змін до відомостей про юридичну особу ДП "ДГ ''РУНО'" (в частині відомостей про засновників, власників, органів управління), що містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань.

За твердженням Позивача, в силу ч. 1 ст. 10 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань», відповідно до якого «якщо документи та відомості, що підлягають внесенню до Єдиного державного реєстру, внесені до нього, такі документи та відомості вважаються достовірними і можуть бути використані у спорі з третьою особою» доведеться докласти додаткових зусиль та зазнати супутніх втрат для відновлення стану, що існувало до порушення. Тобто, істотно ускладниться виконання рішення суду та ефективний захист прав та законних інтересів та позивач змушений буде знову звертатися з відповідним позовом, спрямованим на усунення порушень.

Частина 1 ст. 137 Господарського процесуального кодексу України не містить вичерпного переліку заходів, якими може бути забезпечений позов у справі. Згідно з п. 10 ч. 1 ст. 137 Господарського процесуального кодексу України позов забезпечується іншими заходами у випадках, передбачених законами, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

При цьому суд звертає увагу, що забезпечуючи позов, судом має бути враховано баланс можливого (допустимого) заходу забезпечення позову та необхідного заходу забезпечення позову.

Вжиття відповідних заходів забезпечення позову спрямоване виключно на збереження існуючого становища до прийняття рішення у справі, заходи носять тимчасовий характер та спрямовані виключно на ефективний захист порушених прав та інтересів заявника у випадку задоволення позову. Тому немає підстав вважати, що права відповідача будуть порушені. У випадку, якщо під час розгляду справи по суті суд дійде висновку про відмову в задоволенні позовних вимог, відповідачі зможуть продовжити реалізацію Розпорядження та майнових дій .

Об`єднана палата Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду у постанові від 16.08.2018 у справі № 910/1040/18 звернула увагу, що при вирішенні питання про вжиття заходів забезпечення позову має досліджуватися, чи не призведе невжиття заявленого заходу забезпечення позову до порушення вимоги щодо справедливого та ефективного захисту порушених прав, зокрема, чи зможе позивач їх захистити в межах одного цього судового провадження за його позовом без нових звернень до суду.

Отже, наявні підстави для задоволення заяви та вжиття заходів до забезпечення позову. Вжиття наведених заходів забезпечення позову у вказаний спосіб спрямоване виключно на збереження існуючого становища до прийняття рішення у цій справі та на ефективний захист порушених прав та інтересів заявника у випадку задоволення поданого позову.

Частинами 1 та 6 статті 140 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи. Про забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову суд постановляє ухвалу. В ухвалі про забезпечення позову суд зазначає вид забезпечення позову і підстави його обрання та вирішує питання зустрічного забезпечення.

В частині 1 статті 141 Господарського процесуального кодексу України зазначено, що суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення).

Суд, врахувавши викладені обставини та характер правовідносин, що склалися між сторонами, приходить до висновку, що забезпеченням даного позову відповідачам не буде спричинено жодних збитків.

З огляду на викладене, суд вважає за необхідне заяву позивача Державного підприємства "Дослідне господарство "РУНО" Національної академії аграрних наук України" б/н від 11.04.2023 про забезпечення позову задовольнити.

Керуючись статтями 42, 136, 137, 138, 139, 140, 141, 232, 233, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України , суд

УХВАЛИВ:

1. Заяву позивача Державного підприємства "Дослідне господарство "РУНО" Національної академії аграрних наук України" б/н від 11.04.2023 про забезпечення позову - задовольнити.

2. Вжити заходів забезпечення позову у справі №904/2032/16 за позовною заявою Державного підприємства «Дослідне господарство «Руно» Національної академії аграрних наук України» () до відповідачів - Кабінету Міністрів України (), Фонду державного майна України (), Національної академії аграрних наук України () про визнання недійсним акту органу державної влади, спростування майнових дій та визнання дій протиправними (в межах справи №904/2032/16 про банкрутство Позивача (Боржника) ДП «ДГ "РУНО"»), а саме:

2.1. зупинити дію Розпорядження Кабінетом Міністрів України видано від 10 січня 2023 року № 37-р «Деякі питання управління об`єктами державної власності» в частині передання єдиного майнового комплексу Державного підприємства «Дослідне господарство "Руно" Національної академії аграрних наук України» (код згідно з ) із сфери управління Національної академії аграрних наук України до сфери управління Фонду державного майна;

2.2. заборонити Кабінету Міністрів України (), Національній академії аграрних наук України» (), Фонду державного майна України () та будь-яким іншим органам та/або особам вчиняти будь-які дії юридичного та/або фактичного характеру, приймати будь-які рішення, акти, вчиняти будь-які дії, правочини, спрямовані на реалізацію Розпорядження Кабінетом Міністрів України видано від 10 січня 2023 року № 37-р «Деякі питання управління об`єктами державної власності» в частині передання єдиного майнового комплексу Державного підприємства «Дослідне господарство "Руно" Національної академії аграрних наук України» (код згідно з ) із сфери управління Національної академії аграрних наук України до сфери управління Фонду державного майна; Акта (без номера, без дати) приймання-передачі єдиного майнового комплексу державного підприємства «Дослідне господарство «Руно» Національної академії аграрних наук України» (код згідно з ) із сфери управління Національної академії аграрних наук України до сфери управління Фонду державного майна України на виконання розпорядження Кабінету Міністрів України від 10.01.2023 № 37-р «Деякі питання управління об`єктами державної власності», затвердженим першим заступником Голови Фонду державного майна України Д.О.Клименком;

2.3. заборонити Національній академії аграрних наук України» (), Фонду державного майна України () та будь-яким іншим органам та/або особам вчиняти будь-які дії юридичного та/або фактичного характеру, приймати будь-які рішення, акти, вчиняти будь-які дії, правочини, спрямовані на державну реєстрацію змін до відомостей про юридичну особу - Державне підприємство «Дослідне господарство "РУНО" Національної академії аграрних наук України» (), - що містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, в частині відомостей про:

- найменування юридичної особи, у тому числі скорочене;

- центральний чи місцевий орган виконавчої влади, до сфери управління якого належить юридична особа публічного права або який здійснює функції з управління корпоративними правами держави у відповідній юридичній особі;

- засновників та учасників юридичної особи;

- кінцевого бенефіціарного власника юридичної особи;

- структуру власності юридичної особи;

- розмір статутного (складеного) капіталу (пайового фонду) та розмір частки кожного із засновників (учасників).

2.4. заборонити суб`єктам державної реєстрації, державним реєстраторам та будь-яким іншим особам вчиняти реєстраційні дії, спрямовані на державну реєстрацію змін до відомостей про юридичну особу - Державне підприємство «Дослідне господарство "РУНО" Національної академії аграрних наук України» (), - що містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, в частині відомостей про:

- найменування юридичної особи, у тому числі скорочене;

- центральний чи місцевий орган виконавчої влади, до сфери управління якого належить юридична особа публічного права або який здійснює функції з управління корпоративними правами держави у відповідній юридичній особі;

- засновників та учасників юридичної особи;

- кінцевого бенефіціарного власника юридичної особи;

- структуру власності юридичної особи;

- розмір статутного (складеного) капіталу (пайового фонду) та розмір частки кожного із засновників (учасників).

Стягувачем за даною ухвалою є: Державне підприємство "Дослідне господарство "РУНО" Національної академії аграрних наук України" (52363, Дніпропетровська область, Криничанський район, с. Затишне, вул. Центральна, 17, ).

Боржником за даною ухвалою є: Кабінет Міністрів України (01008, м. Київ, вул. Грушевського, 12/2, код ЄДРПОУ не відомо)

Боржником за даною ухвалою є: Фонд державного майна України (01133, м. Київ, вул. Генерала Алмазова, буд. 18/9, )

Боржником за даною ухвалою є: Національна академія аграрних наук України» (01010, м. Київ, вул. Михайла Омеляновича-Павленка, буд. 9, )

Ухвала про забезпечення позову набирає законної сили з моменту її прийняття -19.04.2023, підлягає негайному виконанню в порядку, встановленому чинним законодавством України для виконання судових рішень, та може бути пред`явлена до виконання в строк до 20.04.2026.

Ухвала з урахуванням пункту 2 частини 1 статті 3 Закону України "Про виконавче провадження" має статус виконавчого документа. В силу статті 129-1 Конституції України та статті 144 Господарського процесуального кодексу України ця ухвала є обов`язковою для виконання всіма органами, організаціями та посадовими особами на всій території України.

Ухвала може бути оскаржена в порядку та строки, передбачені статтями 256, 257 Господарського процесуального кодексу України. Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Суддя А.Є. Соловйова