ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"06" березня 2023 р. Справа№ 925/1110/21

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Гаврилюка О.М.

суддів: Алданової С.О.

Ткаченка Б.О.

за участю секретаря судового засідання: Ніконенко Є.С.

за участю представників сторін згідно із протоколом судового засідання

від прокуратури: Синюк І.А. (в залі суду);

від позивача: не з`явився;

від відповідача: Махно А.М. (в залі суду);

розглянувши апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Каштан Плюс"

на рішення Господарського суду Черкаської області від 19.07.2022

у справі № 925/1110/21 (суддя Спаських Н.М.)

за позовом Керівника Черкаської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Черкаської міської ради, Департаменту освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради та Управління Північного офісу Держаудитслужби в Черкаській області

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Каштан Плюс"

про застосування наслідків недійсності нікчемного правочину шляхом стягнення 566 979,84 грн., одержаних на виконання нікчемного правочину (додаткових угод № 1-3 до договору поставки товару № 22 від 02.05.2019)

За результатами розгляду апеляційної скарги Північний апеляційний господарський суд

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст рішення місцевого господарського суду

Заявлено позов з вимогами про застосування наслідків недійсності нікчемного правочину шляхом стягнення 566 979,84 грн., одержаних на виконання нікчемного правочину (додаткових угод № 1-3 до договору поставки товару № 22 від 02.05.2019).

Рішенням Господарського суду Черкаської області від 19.07.2022 у справі № 925/1110/21 позов задоволено повністю. Стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю "Каштан Плюс" на користь Департаменту освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради - 587 631,00 грн коштів, одержаних на виконання нікчемного правочину (додаткових угод № 1-5 до договору поставки товару № 22 від 02.05.2019). Стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю "Каштан Плюс" на користь Черкаської обласної прокуратури - 5 037,57 грн на відшкодування сплаченого судового збору.

Рішення мотивоване тим, що відсутність коливання ціни на масло вершкове у бік збільшення до 10% в період укладення всіх додаткових угод до Договору № 22 було підтверджено інформацією Головного управління статистики у Черкаській області. Відповідачем у справі не було подано належних і допустимих доказів коливання ціни на ринку на підтвердження можливості укладення Додаткових угод № 1-5. Суд виходить з того, що на час укладення цих угод у сторін Договору № 22 не було в наявності документу, який видає компетентна організація, а не окремий товаровиробник, із зазначенням чинної ринкової ціни на товар у її порівнянні з ринковою ціною станом на дату, з якої почалися змінюватися ціни на ринку, як у бік збільшення, так і у бік зменшення (тобто підтвердження наявності коливання ціни). За результатами укладення Додаткових угод № 1-5 до Договору № 22 було збільшено ціну за одиницю товару, за рахунок чого зменшено кількість товару в закупці. Суд також погоджується з доводами сторони позивача, що шляхом укладення Договору із заниженою (не ринковою) ціною товару, подальше підняття ціни Додатковими угодами в короткий проміжок часу після укладення Договору, нівелює результати торгів та економію бюджетних коштів, яку було отримано під час підписання Договору. Тим самим порушуються принципи, такі як добросовісна конкуренція серед учасників публічних закупівель; максимальна економія та ефективність; відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель; запобігання корупційним діям і зловживанням. Отже сторона позивача зібраними у справі доказами довела, що Додаткові угоди № 1-5 до Договору № 22 є нікчемними в силу закону, зміна ціни товару у бік збільшення проведена без належної правової підстави і тому поставку товару відповідачу слід було завершити за ціною масла 120 грн/кг і в тому обсязі поставки, яка вказана у первинній редакції Договору № 22. Договір № 22 від 02.05.2019 на постачання товару його сторонами недійсним не визнавався. Оскільки судом встановлено нікчемність Додаткових угод № 1-5 до вказаного Договору, то ціна масла, що поставляється, повинна визначатися за первинною редакцією Договору № 22 і за положеннями додатку до Договору - "Специфікація Товару" та становити: 120 грн. за 1 кілограм масла вершкового. Відповідачем не заперечується, що з урахуванням зміни ціни на масло за Додатковими угодами № 1-5 вартість переплати за Договором № 22 у порівнянні із первісною ціною масла становить 587 631,00 грн і заперечень по розрахунку цієї суми у відповідача немає. Доводи та докази, якими обґрунтовано позовні вимоги відповідачем належним чином не спростовані, спір в ході розгляду справи не врегульовано, тому до примусового стягнення з відповідача на користь позивача Департаменту освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради належить 587 631,00 грн. коштів, одержаних ТОВ "Каштан Плюс" на виконання нікчемного правочину (додаткових угод № 1-5 до договору поставки товару № 22 від 02.05.2019).

Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнення її доводів

Не погоджуючись із ухваленим рішенням, Товариство з обмеженою відповідальністю "Каштан-Плюс" звернулось до Північного апеляційного господарського суду із апеляційною скаргою, в якій просить прийняти апеляційну скаргу та відкрити апеляційне провадження у справі. Скасувати рішення Господарського суду Черкаської області 19.07.2022 у справі № 925/1110/21 та ухвалити нове рішення, відповідно до якого у задоволенні позовних вимог відмовити повністю.

Підстави апеляційної скарги обґрунтовуються наступними доводами.

Скаржник вказує на те, що сторони договору наділені правом, з урахуванням відсутності імперативності норми про інше, у самому договорі погоджувати порядок внесення змін до договору, зокрема, у разі коливань ціни товару на ринку, та визначити методику та частоту внесення таких змін до договору.

Між позивачем та відповідачем укладено додаткову угоду № 1/1 до договору, якою сторони погодили можливість неодноразового внесення змін до договору та методику розрахунку коливань вартості товару на ринку, що було враховано сторонами при укладенні додаткових угод № 1-3 до договору, а з урахуванням дійсності додаткової угоди № 1/1 до договору, відсутні правові підстави визнання додаткових угод № 1-3 до договору недійсними (нікчемними).

Також скаржник вважає, що висновок Верховного Суду, викладений у постанові від 18.06.2021 зі справи № 924/491/19 не мав братись судом першої інстанції до уваги, так як правовідносини з даною справою не є подібними, з урахуванням наявності та дійсності додаткової угоди № 1/2 до договору.

Узагальнені доводи відзиву на апеляційну скаргу та додаткових пояснень у справі

Заперечуючи проти доводів апеляційної скарги, Черкаська окружна прокуратура у відзиві на апеляційну скаргу, поданому до суду, вказує на те, що Закон встановлює імперативну норму, згідно з якою зміна істотних умов договору про закупівлю може здійснюватися виключно у випадках, визначених ст. 36 Закону, зокрема, за п. 2 ч. 4 наведеної норми - у випадку коливання цін товару на ринку чи то у бік збільшення, чи у бік зменшення, що надає сторонам право змінювати умови договору щодо ціни товару, при цьому не більше, ніж на 10% та не збільшуючи загальну суму договору. Тобто, неухильним аспектом при застосуванні п. 2 ч. 4 ст. 36 Закону при збільшенні ціни за одиницю товару є підтвердження (наявність) факту коливання ціни такого товару на ринку. Разом із цим, установлено, що відповідач у додатках на відзив до позову надав документ, зокрема, додаткову угоду № 1/1 від 20.05.2019, якою відповідач та позивач погодили, що належним документальним підтвердженням необхідним для зміни ціни товару є експертні висновки видані Торгово-промисловою палатою України та її структурними підрозділами (регіональними відділеннями) та/або листи товаровиробників, які здійснюють поставку товару постачальнику (відповідачу) з інформацією про відсоткове значення збільшення вартості товару.

В даному випадку коливання реальної ціни на ринку на масло взагалі не повинно впливати на ціну масла за договором - вона на момент укладення договору ринковій ціні на аналогічний товар не відповідала.

Також у відзиві на апеляційну скаргу зазначено про те, що договір № 22 від 02.05.2019 на постачання товару не оскаржується, а тому фактична поставка масла вершкового за вказаним договором є чинною.

Узагальнені доводи додаткових пояснень

Відповідачем у додаткових поясненнях, поданих до суду, наведено розрахунок суми позову з врахуванням законності підняття вартості на 10%, і якщо взяти сумарно кількість (19872 кг) та вартість (120,00+132+145,2+159,72) поставленого масла за договором, то середня ціна становить 149,46 грн, таким чином, економія склала 643 656,08 грн.

Дії суду апеляційної інстанції щодо розгляду апеляційної скарги по суті

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу № 925/1110/21 передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючий суддя - Гаврилюк О.М., судді: Зубець Л.П., Ткаченко Б.О.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 15.09.2022 апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Каштан-Плюс" на рішення Господарського суду Черкаської області від 19.07.2022 у справі № 925/1110/21 залишено без руху. Запропоновано скаржнику усунути встановлені при поданні апеляційної скарги недоліки, а саме: протягом 10 днів з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху, надати до Північного апеляційного господарського суду докази сплати судового збору у розмірі 13 221,71 грн.

23.09.2022 скаржником подано до Північного апеляційного господарського суду заяву про усунення недоліків, до якої додано квитанцію № 0.0..1 про сплату судового збору за подання апеляційної скарги у розмірі 13 221,71 грн.

Розпорядженням Північного апеляційного господарського суду у зв`язку із перебуванням судді Ткаченка Б.О., який не є головуючим суддею (суддею-доповідачем), на лікарняному, призначено повторний автоматизований розподіл судової справи між суддями.

Витягом з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу № 925/1110/21 передано на розгляд колегії у складі: головуючий суддя - Гаврилюк О.М., судді: Зубець Л.П., Алданова С.О.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 03.10.2022 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "Каштан Плюс" на рішення Господарського суду Черкаської області від 19.07.2022 у справі № 925/1110/21. Призначено справу № 925/1110/21 до розгляду у судовому засіданні 16.11.2022.

На підставі ст.ст. 202, 216 ГПК України, ухвалами Північного апеляційного господарського суду від 16.11.2022, 14.12.2022, 08.02.2023 розгляд справи № 925/1110/21 за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "Каштан Плюс" на рішення Господарського суду Черкаської області від 19.07.2022 у справі № 925/1110/21 відкладався на 14.12.2022, 08.02.2023 та 06.03.2023, відповідно.

Також ухвалою від 08.02.2023 задоволено заяву про продовження строку розгляду справи № 925/1110/21 та продовжити строк розгляду апеляційної скарги.

Розпорядженням керівника апарату Північного апеляційного господарського суду від 02.03.2023, у зв`язку з тим, що рішенням Вищої ради правосуддя від 21.02.2023 про звільнення судді Зубець Л.П., яка не є головуючим суддею (суддею-доповідачем), у відставку, призначено повторний автоматизований розподіл справи.

Згідно з протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 02.03.2023, для розгляду справи № 925/1110/21 визначено колегію суддів у складі: Гаврилюк О.М. - головуючий суддя, судді: Алданова С.О., Ткаченко Б.О.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 06.03.2023 прийнято справу № 925/1110/21 до провадження у складі колегії суддів: головуючий суддя - Гаврилюк О.М., судді: Алданова С.О., Ткаченко Б.О.

Враховуючи викладене, воєнний стан в Україні та обмеження, спричинені цим станом, з метою повного, всебічного та об`єктивного розгляду справи, з огляду на положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, справа № 925/1110/21 розглядалась протягом розумного строку.

Явка учасників справи та позиції учасників справи

Представники позивача у судове засідання 06.03.2023 не з`явились, про місце та час судового засідання повідомлені належним чином.

Прокурор у судовому засіданні 06.03.2023 заперечив проти доводів апеляційної скарги, просив рішення Господарського суду Черкаської області від 19.07.2022 у справі № 925/1110/21 залишити без змін, вимоги апеляційної скарги без задоволення.

Представник відповідача у судовому засіданні 06.03.2023 підтримав доводи апеляційної скарги, просив рішення Господарського суду Черкаської області від 19.07.2022 у справі № 925/1110/21 скасувати та ухвалити нове рішення, яким повністю відмовити в задоволенні позову.

Обставини справи, встановлені судом першої інстанції та перевірені судом апеляційної інстанції

Рішенням Черкаської міської ради від 24.01.2019 № 2-3735 "Про міський бюджет на 2019 рік" виділено на організацію харчування дітей в дошкільних навчальних закладах міста Черкаси 26 124,5 тис.грн із загального фонду місцевого бюджету та 30 492,5 тис. грн зі спеціального фонду місцевого бюджету (а.с. 128 том 1).

Для забезпечення харчування позивачем, Департаментом освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради, проведено відкриті торги щодо закупівлі 21 524 кг вершкового масла (ДК 02112015:15530000-2- вершкове масло) з очікуваною вартістю 3 914 139 грн для дошкільних навчальних закладів м. Черкаси.

Відповідно до тендерної документації на закупівлю оцінка конкурсних пропозицій здійснюється за одним критерієм "Ціна".

Оскільки відповідачем запропоновано найбільш вигідну ціну, то його визнано переможцем торгів з остаточною ціновою пропозицією 2 582 880 грн та в подальшому, 02.05.2019 між Департаментом освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради, як замовником (другий позивач), та ТОВ "Каштан-Плюс", як постачальником (відповідач), укладено договір поставки № 22 (надалі - договір - а.с. 86 том 1).

Згідно п. 1.1 договору відповідач, за договором постачальник, зобов`язується поставити, а другий позивач, за договором замовник, прийняти і оплатити відповідачу вершкове масло (ДК 021:2015:15530000-2) за асортиментом та цінами, зазначеними у Специфікації, що додається до договору і є його невід`ємною частиною.

Ціна договору згідно п. 3.2 становить 2 582 880 грн 00 коп. (два мільйони п`ятсот вісімдесят дві тисячі вісімсот вісімдесят гривень 00 коп.) з ПДВ. При цьому:

- фінансування 2019 року - 1 366 560 грн;

- фінансування 2020 року - 1 216 320 грн.

Договір вважається укладеним після його підписання сторонами і набирає чинності з моменту закінчення терміну дії договору № 28 від 03.09.2018. Його дія припиняється у разі закінчення терміну дії договору 02.05.2020, або за згодою сторін та з інших підстав, передбачених чинним законодавством України (п.п. 10.1, 10.2 Договору).

Згідно із розділом 11 Договору "Внесення змін до Договору" підставами зміни договору є, у тому числі:

- зміни умов та порядку оплати у разі прийняття після укладення договору нормативно-правових актів, які регулюють питання оплати за рахунок державних коштів, відповідно до правил, установлених такими актами;

- зміни ціни Товару у зв`язку із зміною ставок податків і зборів пропорційно змінам таких ставок;

- зміни ціни Товару у разі зміни встановленого згідно із законодавством органами державної статистики індексу споживчих цін.

Відповідно до додатку до договору - "Специфікація Товару" (а.с. 92 том 1) поставці підлягає: масло вершкове 72,5% жирності без добавок в обсязі 11388 кг в 2019 році орієнтовною вартістю 1 366 560 грн. та 10 136 кг в 2020 році орієнтовною вартістю 1 126 320 грн. за ціною 120 грн/кг. ( 24,00 грн. за 1 пачку 200 г).

В подальшому, 20.05.2019 між другим позивачем та відповідачем укладено додаткову угоду № 1 до договору поставки товару № 22 від 20.05.2019 (надалі - додаткова угода № 1 а.с. 93 том 1), згідно якої на підставі п. 2 ч. 4 ст. 36 Закону України "Про публічні закупівлі" сторони дійшли згоди про зменшення загальної ціни договору до 2 582 878,08 грн. з ПДВ з 20.05.2019. При цьому:

- фінансування 2019 року - 1 366 558,80 грн;

- фінансування 2020 року - 1 216 319,28 грн.

Сторони при укладенні цієї додаткової угоди врахували лист відповідача № 111 від 20.05.2019 та лист Виробника (ТОВ "Миколаївмолпром") № 17/05 від 17.05.2019 і домовилися про збільшення ціни за 1кг масла до 132,00 грн. (26,40 грн. за 1 пачку 200 г).

Отже ціна товару у додатковій угоді № 1 збільшилася на 10%.

Сторона позивача вказує, що на час укладення сторонами додаткової угоди № 1 від 20.05.2019 відповідно до інформації, наданої Головним управлінням статистики у Черкаській області (а.с. 101 том 1) вартість масла вершкового з травня 2019 року по червень 2019 року зросла на 20 копійок (42,46 грн. - 42,68 грн. за пачку 200 г).

Як вбачається із цих доказів, відповідач 02 травня 2019р. уклав договір поставки товару № 22 (а.с. 86 том 1) з ціною пачки масла 24,00 грн., при тому що її ринкова ціна складала 42,46 грн. (а.с. 101 том 1).

В подальшому із посилання на звернення відповідача № 142 від 30.07.2019 і лист виробника (ТОВ "Миколаївмолпром") №25/07 від 25.07.2019 року, 31.07.2019 між другим позивачем та відповідачем укладено додаткову угоду № 2 до договору поставки товару № 22 від 02.05.2019 (надалі - додаткова угода № 2 а.с. 94 том 1), згідно якої на підставі п. 2 ч. 4 ст. 36 Закону України "Про публічні закупівлі" сторони дійшли згоди про зменшення ціни договору до 2582 877,16 грн з ПДВ з 31.07.2019. При цьому:

- фінансування 2019 року - 1 366 558,54 грн;

- фінансування 2020 року - 1216 318,62 грн.

Специфікацію Товару, наведеної в додатку до договору викладено в наступній редакції: поставці підлягають масло вершкове 72,5% жирності з 20.05.2019 в обсязі 3 723,2 кг за ціною 491 462,40 грн, а з 31.07.2019 в обсязі 5555,18 кг в 2019 році орієнтовною вартістю 806 612,14 грн та 8 376,85 кг в 2020 році орієнтовною вартістю 1 216 318,62 грн. за ціною 145,2 грн/кг. (29,04 грн. за пачку 200 г).

При цьому ціну за одиницю товару на масло вершкове фактично збільшено на 21% (по відношенню до первинної ціни договору від 02.05.2019 - (120,00 + 21% = 145,20).

В подальшому на підставі звернення відповідача № 195 від 10.10.2019та з урахуванням листа виробника (ТОВ "Переяслав-Молпродукт") за № 7006/1 від 23.09.2019 року 11.10.2019 між другим позивачем та відповідачем укладено додаткову угоду № 3 до договору поставки товару № 22 від 02.05.2019 (надалі - додаткова угода № 3 а.с. 95 том 1), згідно якої на підставі п. 2 ч. 4 ст. 36 Закону України "Про публічні закупівлі" сторони дійшли згоди про зменшення ціни договору до 2 582 875,13 грн. з ПДВ з 11.10.2019. При цьому:

- фінансування 2019 року - 2 466 557,44 грн;

- фінансування 2020 року - 116 317,69 грн.

Специфікацію Товару, наведену в додатку до Договору викладено в наступній редакції: поставці підлягають масло вершкове 72,5% жирності без добавок з 31.07.2019 - 10.10.2019 в обсязі 6 581,2 кг орієнтовною вартістю 955 590, 24 грн., а з 11.10.2019 в обсязі 5 954,3 кг в 2019 році орієнтовною вартістю 951 020,20 грн. та 728,26 кг в 2020 році орієнтовною вартістю 116 317,69 грн. за ціною 159,72 грн/кг. (ціна пачки 200 г. - 31,94 грн.).

При цьому ціну за одиницю товару на масло вершкове вже було збільшено на 33,10% (по відношенню до первинної ціни договору від 02.05.2019 -- (120,00 + 33,10% = 159,72).

20.12.2019 між другим позивачем та відповідачем укладено додаткову угоду № 4 до договору поставки товару № 22 від 02.05.2019 (надалі - додаткова угода № 4 а.с. 96 том 1), згідно якої пункт 3.2. договору викладено у наступній редакції: "Ціна Договору становить: 2 582 875,13 грн з ПДВ. При цьому:

- фінансування 2019 року - 2 581 811,39 грн;

- фінансування 2020 року - 1 063,74 грн та Специфікацію Товару, наведеної в додатку до договору викладено в наступній редакції: поставці з 11.10.2019 підлягають масло вершкове в обсязі 6675,9 кг в 2019 році за ціною 1 066 274,75 грн та 6,66 кг в 2020 році за ціною 1 063,74 грн.

По додатковій угоді № 4 її сторонами було зменшено об`єм постачання масла на 2019 рік без зміни вартості ціни за одиницю товару відносно Додаткової угоди № 3.

Згодом, 09.01.2020 між другим позивачем та відповідачем укладено додаткову угоду № 5 до договору поставки товару № 22 від 02.05.2019 (надалі - додаткова угода № 5 а.с. 97 том 1), згідно якої пункт 3.2. договору викладено у наступній редакції: "Ціна договору становить: 2 948 895,86 грн. з ПДВ. При цьому:

- фінансування 2019 року - 2 457 421,45 грн;

- фінансування 2020 року - 491 474,41 грн.

Специфікацію Товару, наведеної в додатку до договору викладено в наступній редакції з умовами, що з 11.10.2019 поставці підлягає масло вершкове в обсязі 5 897,1 кг орієнтовною вартістю 941 884,81 грн (в 2019 році), а в 2020 році - 3 077,1 кг. орієнтовною вартістю 491 474,41 грн.

Прокурор доводить, що всі вказані додаткові угоди №№ 1-5 до договору № 22 від 02.05.2019, укладені їх сторонами в порушення вимог чинного законодавства України про публічні закупівлі, тому є нікчемними в силу положень Закону, у зв`язку із чим звернувся із позовною заявою до суду.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, колегія суддів апеляційного господарського суду погоджується із висновком господарського суду першої інстанції про наявність підстав для задоволення позову, з огляду на наступне.

Мотиви та джерела права, з яких виходить суд апеляційної інстанції при прийнятті постанови

Відповідно до вимог ч.ч. 1, 2, 4, 5 ст. 269 Господарського процесуального кодексу України (надалі - ГПК України) суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. У суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Суд, беручи до уваги межі перегляду справи в апеляційній інстанції, обговоривши доводи апеляційної скарги, проаналізувавши на підставі фактичних обставин справи застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права при прийнятті оскаржуваного судового рішення, дійшов висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, а оскаржуване рішення місцевого господарського суду не підлягає зміні чи скасуванню, виходячи з наступних підстав.

Законом України "Про публічні закупівлі" від 25.12.2015 (в редакції на час виникнення спірних відносин (травень 2019-січень2020)- далі Закон) встановлено правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади, метою якого є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.

Згідно із ст. 3 Закону - закупівлі здійснюються, у тому числі, за принципами добросовісної конкуренції серед учасників, максимальної економії та ефективності.

Договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного кодексу України та Господарського кодексу України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом (ч. 1 ст. 36 Закону України "Про публічні закупівлі").

Відповідно до ст. 180 ГК України (істотні умови господарського договору) зміст господарського договору становлять умови договору, визначені угодою його сторін, спрямованою на встановлення, зміну або припинення господарських зобов`язань, як погоджені сторонами, так і ті, що приймаються ними як обов`язкові умови договору відповідно до законодавства.

Господарський договір вважається укладеним, якщо між сторонами у передбачених законом порядку та формі досягнуто згоди щодо усіх його істотних умов. Істотними є умови, визнані такими за законом чи необхідні для договорів даного виду, а також умови, щодо яких на вимогу однієї із сторін повинна бути досягнута згода. При укладенні господарського договору сторони зобов`язані у будь-якому разі погодити предмет, ціну та строк дії договору.

Положеннями ч. 4 ст. 36 Закону "Про публічні закупівлі") в редакції на час укладення всіх Додаткових угод до Договору № 22 передбачено, що умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції за результатами аукціону (у тому числі ціни за одиницю товару) переможця процедури закупівлі або ціни пропозиції учасника у разі застосування переговорної процедури. Істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків, зокрема, зміни ціни за одиницю товару не більше ніж на 10 відсотків у разі коливання ціни такого товару на ринку, за умови, що зазначена зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі.

У абзаці 2 ч.3 ст. 6 ЦК України визначено, що сторони в договорі не можуть відступити від положень актів цивільного законодавства, якщо в цих актах прямо вказано про це, а також у разі, якщо обов`язковість для сторін положень актів цивільного законодавства випливає з їх змісту або із суті відносин між сторонами.

Отже Законом "Про публічні закупівлі" передбачено імперативну норму про допустимість внесення зміни ціни договору виключно у випадку коливання ціни такого товару на ринку, при цьому не більше ніж на 10% за сукупністю всіх змін до Договору, що повинно бути підтверджено належними і допустимими доказами (документальне підтвердження при кожній зміні ціни).

Тобто, в даному випадку підняття ціни можливе лише пропорційною величині коливання ціни на ринку. Тобто підняття ціни Договору на 5% повинно мати під собою підтвердження коливання ринкової ціни на товар у такому ж розмірі. Факт коливання ціни у бік збільшення повинен бути підтвердженим дійсним ростом ціни у порівнянні з ціною попереднього періоду і саме на той відсоток, на який планується збільшення ціни договору.

Як вбачається із матеріалів справи, договір № 22 від 02.05.2019 укладено на масло вартістю 24,00 грн/200 г. при ринковій ціні масла на цю ж дату 42,46 грн, про що сторонам договору не могло не бути відомо, таким чином, відповідач за таких умов взяв на себе свідомий обов`язок поставляти масло протягом всього строку договору за ціною, яка не відповідає ринковій, у зв`язку із чим, в даному випадку коливання реальної ціни на ринку на масло взагалі не повинно впливати на ціну масла за договором - вона на момент укладення договору ринковій ціні на аналогічний товар не відповідала.

Істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків, зокрема, зміни ціни за одиницю товару не більше ніж на 10 відсотків у разі коливання ціни такого товару на ринку, за умови, що зазначена зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі (п. 2 ч. 4 ст. 36 Закону).

Близька за змістом правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 25.06.2019 у справі № 913/308/18.

Так, у залежності від коливання ціни товару на ринку сторони протягом дії договору про закупівлю можуть вносити зміни декілька разів в частині ціни за одиницю товару не більше, ніж на 10 відсотків кожного разу з урахуванням попередніх змін, внесених до нього, сукупність яких може перевищувати 10 відсотків від ціни за одиницю товару, визначеної сторонами на момент укладання договору про закупівлю та за умови, що зазначена зміна не призведе до збільшення суми, визначеної у договорі, і виконати свої зобов`язання відповідно до такого договору з урахуванням зазначених змін. Враховуючи викладене, при кожному внесенні змін до договору про закупівлю у вищезазначеному випадку шляхом укладання додаткової угоди до договору сторони договору зобов`язані належним чином виконувати умови такого договору з урахуванням змінених його умов кожного разу.

Внесення таких змін до договору про закупівлю повинно бути обґрунтованим та документально підтвердженим.

Як вбачається із матеріалів справи, підставою для укладення додаткової угоди № 1 від 20.05.2019 до договору № 22 від 02.05.2019 став лист відповідача до другого позивача №111 від 20.05.2019 з пропозицією щодо підвищення ціни на масло вершкове на 10%, до якого було долучено лист виробника - ТОВ "Миколаївмолпром" № 17/05 від 17.05.2019, згідно із яким вказане підприємство повідомляє про збільшення ціни з 20.05.2019 на продукцію, яка поставляється відповідачу, у зв`язку із підвищенням ціни на сировину, енергоносії та витрати на логістичні послуги.

Підставою укладення додаткової угоди № 3 від 11.10.2019 став лист Постачальника до Замовника № 195 від 10.10.2019 з пропозицією щодо підвищення ціни на масло вершкове на 10%, до якого було долучено лист виробника - ТОВ "Переяслав-Молпродукт" № 7006/1 від 23.09.2019, згідно якого вказане підприємство повідомляє про збільшення ціни з 11.10.2019 на продукцію, яка поставляється відповідачу, у зв`язку із підвищенням ціни на сировину, енергоносії та витрат на логістичні послуги.

Натомість, господарський суд першої інстанції дійшов правильного висновку про те, що листи виробників молочної продукції не можуть бути підставою для підвищення ціни договору № 22, враховуючи те, що зазначені вище листи взагалі не містять даних про рівень цін на товар, який поставляється згідно умов договору (масло вершкове), не містять порівняння цін на відповідний товар з попередніми періодами, отже не містять відомостей про коливання ціни на товар на ринку.

Згідно із ст. 42 ГК України підприємництво - це самостійна, ініціативна, систематична, на власний ризик господарська діяльність, що здійснюється суб`єктами господарювання (підприємцями) з метою досягнення економічних і соціальних результатів та одержання прибутку.

Відповідач за умовами договору не був обмеженим у виборі постачальників масла, тому доводи, що підвищення цін лише одним з виробників продукції не є безумовною підставою для збільшення ціни на товар за договором поставки № 22, бо не свідчить про коливання ціни на ринку, є обгрунтованими.

Враховуючи викладене, колегія суддів апеляційного господарського суду погоджується із висновком господарського суду першої інстанції про те, що на час укладення додаткових угод № 1-5 до договору № 22 у сторін цього договору не було належного документального підтвердження, що на ринку масла відбулося коливання його ціни в межах її збільшення на 10% у порівнянні з попередніми періодами, які передували часу укладення кожної додаткової угоди.

У постанові 02 грудня 2020 року у справі № 913/368/19 Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду виклав таку правову позицію: оскільки законодавством у сфері публічних закупівель конкретну особу, наділену повноваженнями надавати інформацію на підтвердження коливання ціни товару на ринку, не визначено, то виходячи з норм чинного законодавства, до суб`єктів надання такої інформації можна віднести, зокрема, Державну службу статистики України, на яку постановою КМУ №442 від 10.09.2014 "Про оптимізацію системи центральних органів виконавчої влади" покладено функцію з контролю за цінами в частині здійснення моніторингу динаміки цін (тарифів) на споживчому ринку; державне підприємство "Державний інформаційно-аналітичний центр моніторингу зовнішніх товарних ринків", яке на замовлення суб`єкта господарювання виконує цінові/товарні експертизи, зокрема, щодо відповідності ціни договору наявній кон`юнктурі певного ринку товарів; Торгово-промислову палату України, яка у межах власних повноважень надає послуги щодо цінової інформації.

Так, за даними Головного управління статистики у Черкаській області (а.с. 101 том 1) в період травня-липня 2019 року ціна на масло 200г коливалася на рівні 42,46; 42,68; 41,97 грн./200 г. Тобто коливання ціни масла на ринку в бік збільшення на 10% не мало місяця.

Таким чином при укладенні вказаних додаткових угод їх сторонами було порушено вимоги п. 2 ч. 4 ст. 36 Закону України "Про публічні закупівлі".

При цьому згідно положень п. 1 ч. 1 ст. 37 Закону України "Про публічні закупівлі" договір про закупівлю є нікчемним у разі його укладення з порушенням вимог частини четвертої статті 36 цього Закону.

Статтею 204 ЦК України визначено, що правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним.

Відповідно до ч. 1 ст. 203 ЦК України зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам.

Згідно з ч. 2 ст. 215 ЦК України недійсним є правочин, якщо його недійсність встановлена законом (нікчемний правочин). У цьому разі визнання такого правочину недійсним судом не вимагається.

Таким чином, доводи прокурора про те, що всі додаткові угоди № 1-5 до договору № 22 про збільшення ціни на масло вершкове та про викладення Специфікацій до договору в нових редакціях з урахуванням нової ціни є нікчемними у відповідності до пункту 2 частини 4 статті 36 Закону України "Про публічні закупівлі", у зв`язку із тим, що на дату укладення всіх додаткових угод не було належним чином підтверджено коливання ціни на масло на ринку і порушено принцип дотримання граничної межі збільшення ціни товару до 10%, визначену п. 2 ч. 4 ст. 36 Закону.

Відсутність коливання ціни на масло вершкове у бік збільшення до 10% в період укладення всіх додаткових угод до договору № 22 підтверджено інформацією Головного управління статистики у Черкаській області (лист від 13.05.2021 а.с. 101 том 1).

Крім того, відповідачу треба не лише довести підвищення ціни на певний товар на певному ринку за допомогою доказів, але й обґрунтувати для другого позивача самі пропозиції про підвищення ціни, визначеної у договорі. Відповідач повинен обґрунтувати, чому таке підвищення цін на ринку зумовлює неможливість виконання договору по запропонованій другому позивачу на тендері ціні, навести причини, через які виконання укладеного договору стало для нього вочевидь невигідним. Відповідач також має довести, що підвищення ціни є непрогнозованим (його неможливо було передбачити і закласти в ціну товару на момент подання відповідачем тендерної пропозиції).

Близька за змістом правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 18.06.2021 у справі № 927/491/19.

Натомість, відповідачем у справі не було подано належних і допустимих доказів коливання ціни на ринку на підтвердження можливості укладення додаткових угод № 1-5.

На час укладення цих угод у сторін договору № 22 не було в наявності документу, який видає компетентна організація, а не окремий товаровиробник, із зазначенням чинної ринкової ціни на товар у її порівнянні з ринковою ціною станом на дату, з якої почалися змінюватися ціни на ринку, як у бік збільшення, так і у бік зменшення (тобто підтвердження наявності коливання ціни).

У документі, який видає компетентна організація, має бути зазначена чинна ринкова ціна на товар і її порівняння з ринковою ціною станом на дату, з якої почалися змінюватися ціни на ринку, як у бік збільшення, так і у бік зменшення (тобто наявності коливання). Необхідність зазначення такої інформації зумовлюється також тим, що у випадку коливання цін, зміни до договору про закупівлю вносяться з урахуванням показників коливання цін, що стали підставою для здійснення попередніх змін до договору. Кожна зміна до договору має містити окреме документальне підтвердження. Документ про зміну ціни повинен містити належне підтвердження викладених в ньому даних, проведених досліджень коливання ринку, джерел інформації тощо (такий правовий висновок викладено у постанові від 02 грудня 2020 року у Справі № 913/368/19 Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду).

За результатами укладення додаткових угод № 1-5 до Договору № 22 було збільшено ціну за одиницю товару, за рахунок чого зменшено кількість товару в закупці.

Шляхом укладення договору із заниженою (не ринковою) ціною товару, подальше підняття ціни додатковими угодами в короткий проміжок часу після укладення договору, нівелює результати торгів та економію бюджетних коштів, яку було отримано під час підписання договору. Тим самим порушуються принципи, такі як добросовісна конкуренція серед учасників публічних закупівель; максимальна економія та ефективність; відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель; запобігання корупційним діям і зловживанням.

Враховуючи викладене, колегія суддів апеляційного господарського суду погоджується із висновком господарського суду першої інстанції про те, що сторона позивача зібраними у справі доказами довела, що додаткові угоди № 1-5 до договору № 22 є нікчемними в силу закону, зміна ціни товару у бік збільшення проведена без належної правової підстави і тому поставку товару відповідачу слід було завершити за ціною масла 120 грн/кг і в тому обсязі поставки, яка вказана у первинній редакції договору № 22.

За приписами ч. 1 ст. 236 ЦК України нікчемний правочин або правочин, визнаний судом недійсним, є недійсним з моменту його вчинення.

Відповідно до вимог ст. 216 ЦК України недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю.

У разі недійсності правочину кожна із сторін зобов`язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину, а в разі неможливості такого повернення, зокрема тоді, коли одержане полягає у користуванні майном, виконаній роботі, наданій послузі, - відшкодувати вартість того, що одержано, за цінами, які існують на момент відшкодування.

Правові наслідки недійсності нікчемного правочину, які встановлені законом, не можуть змінюватися за домовленістю сторін.

Вимога про застосування наслідків недійсності нікчемного правочину може бути пред`явлена будь-якою заінтересованою особою.

За правилами ст. 669 ЦК України кількість товару, що продається, встановлюється у договорі купівлі-продажу у відповідних одиницях виміру або грошовому вираженні. Відповідно до ч. 1 ст. 670 ЦК якщо продавець передав покупцеві меншу кількість товару, ніж це встановлено договором купівлі-продажу, покупець має право вимагати передання кількості товару, якої не вистачає, або відмовитися від переданого товару та його оплати, а якщо він оплачений, - вимагати повернення сплаченої за нього грошової суми.

Таким чином, обов`язок з повернення грошової суми, сплаченої за кількість товару, який не був поставлений покупцеві, врегульований нормами Глави 54 ЦК України.

Відповідну правову позицію щодо наявності підстав для застосування статті 670 ЦК України виклав Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду в постанові від 18.06.2021 у справі № 927/491/19.

Договір № 22 від 02.05.2019 на постачання товару його сторонами недійсним не визнавався. Оскільки судом встановлено нікчемність додаткових угод № 1-5 до вказаного договору, то ціна масла, що поставляється, повинна визначатися за первинною редакцією договору № 22 і за положеннями додатку до договору - "Специфікація Товару" та становити: 120 грн за 1 кілограм масла вершкового.

Як вбачається із наявних матеріалів справи накладних на поставку масла за договором № 22 за всіма додатковими угодами до нього і сторонами в ході розгляду справи проведено повну звірку розрахунків за поставками товару по кожній додатковій угоді, по кількості та вартості поставки масла.

Відповідачем не надано заперечень по розрахунку суми переплати за договором № 22 у розмірі 587 631,00 грн, що підтверджується матеріалами справи.

Прокурором обрано належний спосіб захисту порушеного права за доведеності нікчемності Додаткових угод № 1-5 до Договору № 22. Таким способом є застосування наслідків недійсності нікчемного правочину (правова позиція щодо цього викладена в постанові Верховного Суду від 03.12.2020 у справі № 909/703/19) шляхом стягнення грошових коштів на користь Департаменту освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради.

Рішенням Черкаської міської ради від 22.08.2019 № 2-4779 затверджено Положення про Департамент освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради, відповідно до якого Департамент є юридичною особою, має самостійний баланс та розрахунковий рахунок, є головним розпорядником коштів, основними завданнями якого є реалізація політики у сфері освіти, культури та роботи з молоддю, фізкультури та спорту, управління підпорядкованими закладами освіти, культури, фізичної культури і спорту, контроль за використанням коштів місцевого бюджету.

За Договором № 22 замовником та платником коштів є Департамент освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради, як розпорядник коштів місцевого бюджету на закупівлю продуктів харчування для дітей. Відповідно спірні кошти, що стягуються з відповідача, повинні бути повернуті саме вказаному Департаменту.

Отже, Департамент освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради у даному випадку також є органом, уповноваженим державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах.

Статтею 13 ГПК України встановлено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Відповідно до ст.ст. 76-79 ГПК України, належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. Достовірними є докази, створені (отримані) за відсутності впливу, спрямованого на формування хибного уявлення про обставини справи, які мають значення для справи. Наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

За приписами ч. 1 ст. 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Враховуючи викладене, оцінивши подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному, всебічному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, колегія суддів апеляційного господарського суду погоджується із висновком господарського суду першої інстанції про те, що позовні вимоги про стягнення з відповідача на користь другого позивача - Департаменту освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради належить 587 631,00 грн. коштів, одержаних ТОВ "Каштан Плюс" на виконання нікчемного правочину (додаткових угод № 1-5 до договору поставки товару № 22 від 02.05.2019), є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню у повному обсязі, у зв`язку із чим, підстави для зміни чи скасування рішення Господарського суду Черкаської області від 19.07.2022 у справі № 925/1110/21, відсутні.

Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів сторін, що були покладені в основу оскаржуваного судового рішення, колегія суддів апеляційного господарського суду вважає, що наведене місцевим судом мотивування є достатнім для обґрунтування свого рішення за аргументами та доказами, які наявні у матеріалах справи. При цьому, рівень деталізації судом своїх доводів в будь-якому разі не призвів до неправильного вирішення справи, тому підстави для скасування рішення Господарського суду Черкаської області від 19.07.2022 у справі № 925/1110/21, відсутні.

Колегія суддів апеляційного господарського суд не погоджується із доводами апеляційної скарги, враховуючи викладене та наступне.

Так, колегія суддів апеляційного господарського суду відхиляє аргументи скаржника щодо застосування принципу свободи договору, закріпленого ст.ст. 3, 627 ЦК, який передбачає право сторін визначати зміст договору на власний розсуд та за згодою сторін вносити будь-які зміни до договору, оскільки законодавство про публічні закупівлі встановлює спеціальний порядок зміни істотних умов договору, укладеного на відкритих торгах. Другий позивач, як сторона договору, розпоряджався не власними коштами, а коштами держави, коштами платників податків, і таке розпорядження було неефективним, здійсненим на шкоду інтересам держави та всіх платників податків до бюджету з порушенням норм Закону "Про публічні закупівлі" та засад цивільного законодавства (добросовісного користування правами).

Верховний Суд у постанові від 12.09.2019 у справі № 915/1868/18 наголосив, що можливість зміни ціни договору внаслідок недобросовісних дій сторін (сторони) договору робить результат закупівлі невизначеним та тягне за собою неефективне використання бюджетних коштів, що є прямим порушенням принципів процедури закупівлі, визначених преамбулою та ст. 3 Закону "Про публічні закупівлі".

З приводу решти доводів скаржника, викладених в його скарзі, колегія суддів звертає увагу, що такі аргументи враховані апеляційним судом, при цьому оскаржуване рішення є вмотивованим, місцевим судом зазначено з достатньою ясністю підстави, на яких ґрунтуються його висновки, що відповідає практиці Європейського суду з прав людини (рішення у справах "Хаджинастасиу проти Греції", "Кузнєцов та інші проти Російської Федерації").

Висновки суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги

Колегія суддів зазначає, що враховуючи положення частини 1 статті 9 Конституції України та беручи до уваги ратифікацію Законом України від 17.07.1997 № 475/97-ВР Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Першого протоколу та протоколів № 2,4,7,11 до Конвенції та прийняття Закону України від 23.02.2006 № 3477-IV (3477-15) "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", суди також повинні застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод (Рим, 4 листопада 1950 року) та рішення Європейського суду з прав людини як джерело права.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 129 Конституції України та частини 1 статті 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів (частини 1 статті 86 Господарського процесуального кодексу України).

Належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (статті 76 Господарського процесуального кодексу України).

Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, що їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї (частини 8 статті 80 Господарського процесуального кодексу України).

Таким чином, скаржником не надано до суду належних і допустимих доказів на підтвердження тих обставин, на які він посилається в апеляційній скарзі. Доводи апеляційної скарги ґрунтуються на припущеннях та зводяться до намагань здійснити переоцінку обставин справи, вірно встановлених судом першої інстанції.

Отже, підсумовуючи наведене, колегія суддів дійшла висновку про те, що оскаржуване рішення прийняте відповідно до вимог процесуального та матеріального права, підстав для його скасування або зміни не вбачається.

Таким чином, апеляційна скарга Товариства з обмеженою відповідальністю "Каштан Плюс" на рішення Господарського суду Черкаської області від 19.07.2022 у справі № 925/1110/21 задоволенню не підлягає. Рішення Господарського суду Черкаської області від 19.07.2022 у справі № 925/1110/21 слід залишити без змін.

З урахуванням відмови в задоволенні апеляційної скарги, судовий збір за розгляд справи в суді апеляційної інстанції покладається на скаржника в порядку статті 129 Господарського процесуального кодексу України.

Керуючись ст.ст. 124, 129-1 Конституції України, ст.ст. 8, 11, 74, 129, 240, 267-270, 273, 275, 276, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Каштан Плюс" на рішення Господарського суду Черкаської області від 19.07.2022 у справі № 925/1110/21 залишити без задоволення.

2. Рішення Господарського суду Черкаської області від 19.07.2022 у справі № 925/1110/21 залишити без змін.

3. Судовий збір за розгляд апеляційної скарги покласти на скаржника.

4. Справу № 925/1110/21 повернути до Господарського суду Черкаської області.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена у випадках, передбачених ст. 287-291 Господарського процесуального кодексу України, з урахуванням приписів п. 2 ч. 3 ст. 287 Господарського процесуального кодексу України.

Текст постанови підписано 24.04.2023.

Головуючий суддя О.М. Гаврилюк

Судді С.О. Алданова

Б.О. Ткаченко