ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЧЕРНІВЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

19 квітня 2023 року м. ЧернівціСправа № 926/1206/23

За позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Чернівцігаз Збут» м. Чернівці

до відповідача Новоселицької міської ради Чернівецького району Чернівецької області м. Новоселиця, Чернівецької області

про стягнення 426808,83 грн.

Суддя Бутирський А.А.

при секретарі Козмуляку М.Д.

Представники сторін:

від позивача Попов В.Д. адвокат (довіреність від 12.12.2022 р.)

від відповідача Покловнікова О.В. начальник відділу (довіреність від 07.04.2023 р.)

У судовому засіданні приймали участь

СУТЬ СПОРУ: ТОВ «Чернівцігаз Збут» м. Чернівці звернулося до Господарського суду Чернівецької області з позовом до Новоселицької міської ради Чернівецького району Чернівецької області м. Новоселиця, Чернівецької області про стягнення 426808,83 грн. штрафних санкцій у зв`язку з неналежним виконанням відповідачем умов Договору № 41НВ587-203-20 від 27.03.2020 р.

Ухвалою від 21.03.2023 р. відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 10.04.2023 р.

У судовому засіданні 10.04.2023 р. оголошено перерву до 19.04.2023 р.

18.04.2023 р. до суду надійшла заява Чернівецької окружної прокуратури про вступ прокурора у справу.

Дослідивши заяву про вступ прокурора у справу, суд зазначає наступне.

На думку прокурора, рішення у справі може вплинути на подальший економічний розвиток територіальної громади, при цьому, Чернівецькою окружною прокуратурою вже здійснювалось представництво Новоселицької міської ради у господарському суді в інших справах, спір у даній справі виник з договірних відносин, що мають місце між сторонами на підставі договору на постачання природнього газу для потреб споживачів. Деякі умови договору є нікчемними відповідно до вимог Закону України "Про публічні закупівлі". Умови договору свідчать про свідомі дії відповідача, які суперечать інтересам територіальної громади та надають незаконні переваги позивачу щодо застосування штрафних санкцій та стягнення їх у судовому порядку.

На переконання суду, участь прокурора у даній справі не сприятиме забезпеченню судом дотримання принципів рівності та змагальності учасників судового процесу, а значить і не сприятиме дотриманню завдань господарського судочинства.

Прокурор не може вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати належного суб`єкта владних повноважень, який може і бажає захищати інтереси держави. Така правова позиція висловлена зокрема у постановах Верховного Суду від 20.09.2018 у справі № 924/1237/17, від 23.10.2018 у справі № 906/240/18, від 01.11.2018 у справі № 910/18770/17, від 07.12.2018 у справі № 924/1256/17.

Оскільки повноваження органів влади, зокрема, і щодо здійснення захисту законних інтересів держави, є законодавчо визначеними, тому суд під час розгляду справи має самостійно перевірити доводи сторін щодо наявності чи відсутності повноважень органів влади здійснювати у спосіб, який обрав прокурор, захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах. Аналогічна правова позиція у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.06.2019 у справі № 587/430/16-ц.

Отже, підставою для представництва прокурором інтересів держави в суді є належне обґрунтування, підтверджене достатніми доказами, зокрема, але не виключно, вжиття прокурором всіх передбачених чинним законодавством заходів, які передують зверненню прокурора до суду для здійснення представництва інтересів держави, повідомленням прокурора на адресу відповідного органу про звернення до суду від його імені, відповідними запитами, а також копіями документів, отриманих від органу, що свідчать про наявність підстав для такого представництва.

Суд зобов`язаний дослідити: чи знав відповідний орган про допущені порушення інтересів держави, чи мав відповідні повноваження для їх захисту, проте всупереч цим інтересам за захистом до суду не звернувся.

Захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні компетентні органи, а не прокурор. Останній не повинен вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати компетентний орган, який може та бажає захищати інтереси держави, аналогічна правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду у від 18.01.2023 у справі № 488/2807/17 (п.п. 28 -52), в якій зазначено, що прокурор здійснює представництво інтересів держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва (дотримання порядку, передбаченого ст. 23 Закону України "Про прокуратуру").

Згідно частинами 1, 2 статті 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює: 1) підтримання публічного обвинувачення в суді; 2) організацію і процесуальне керівництво досудовим розслідуванням, вирішення відповідно до закону інших питань під час кримінального провадження, нагляд за негласними та іншими слідчими і розшуковими діями органів правопорядку; 3) представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом. Організація та порядок діяльності прокуратури визначаються законом.

Частиною 4 статті 53 ГПК України встановлено, що прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 174 цього Кодексу.

Згідно із пунктами 1, 2 частини 3 статті 2 ГПК України, основними засадами (принципами) господарського судочинства є, зокрема, верховенство права та рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Відповідно до частини 1 статті 2 ГПК України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Згідно з пунктами 2, 4 частини 3 статті 2 ГПК України основними засадами (принципами) господарського судочинства, серед інших, є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом та змагальність сторін.

Частиною першою статті 7 ГПК встановлено, що правосуддя в господарських судах здійснюється на засадах рівності всіх юридичних осіб незалежно від організаційно-правової форми, форми власності, підпорядкування, місцезнаходження, місця створення та реєстрації, законодавства, відповідно до якого створена юридична особа, та інших обставин.

У відповідності до частин першої-другої статті 13 ГПК судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Частиною другою ж статті 2 ГПК України встановлено, що суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Зі змісту вищезазначених норм законодавства, прокурор може представляти інтереси держави в суді тільки у виключних випадках, які прямо передбачені законом.

При цьому розширене тлумачення випадків (підстав) для представництва прокурором інтересів держави в суді не відповідає принципу змагальності, який є однією із засад правосуддя (пункт 3 частини 2 статті 129 Конституції України).

Як вже було зазначено вище, захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні компетентні органи, а не прокурор. Останній не повинен вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати компетентний орган, який може та бажає захищати інтереси держави.

Проте, у заяві про вступ у справу Чернівецької окружної прокуратури не обґрунтовано наявність підстав для здійснення представництва в суді законних інтересів держави, що виключає можливість для суду підтвердити наявність таких підстав (зокрема, у заяві не вказано, у чому саме полягає порушення або загроза порушення інтересів держави та за захистом яких саме інтересів прокурор вступає у справу, у чому полягає необхідність їх захисту та у який спосіб), не вказано в чому саме полягає неможливість або відсутність можливості відповідача самостійно захистити свої права. Більше того, відповідач приймає участь у справі, подав відзив на позов та заперечення на відповідь на відзив.

За таких обставин, враховуючи відсутність зі сторони прокурора належної аргументації та доказів невчинення чи неналежного вчинення, уповноваженим суб`єктом, відповідних дій по представництву державних інтересів в межах даної справи, беручи до уваги предмет спору, характер спірних правовідносин, суд відмовляє у задоволенні заяви прокурора про вступ у справу.

У підготовчому засіданні 19.04.2023 р. судом проведено дії відповідно до ст. ст. 182-183 Господарського процесуального кодексу України, роз`яснено сторонам обмеження строків на подання ними заяв по суті справи та доказів початком стадії розгляду справи по суті та встановлено порядок з`ясування обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, та порядок дослідження доказів, якими вони обґрунтовуються під час розгляду справи по суті, про що зазначено в протоколі судового засідання, з урахуванням судових засідань, що вже були проведені у даній справі.

Сторонами заявлено про відсутність нових письмових заяв по суті справи і нових доказів та готовність переходити до розгляду справи по суті.

Відповідно до ч. ч. 2, 5 ст. 185 Господарського процесуального кодексу України у судовому засіданні 19.04.2023 р. суд дійшов висновку про наявність підстав для закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Керуючись ст. ст. 2, 13, 53, 176, 182, 185, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. У задоволенні заяви Чернівецької окружної прокуратури про вступ у справу відмовити.

2. Закрити підготовче провадження у справі.

3. Призначити справу до розгляду по суті на 10.05.2023 р. о 11:30 год. Засідання відбудеться у приміщенні господарського суду Чернівецької області, м. Чернівці, вул. О.Кобилянської, 14, зал засідань №3.

4. Ухвала набирає законної сили негайно після її оголошення та не може бути оскаржена в апеляційному порядку окремо від рішення суду.

Повний текст ухвали складено 20.04.2023 р.

Суддя Бутирський А.А.