ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

14.04.2023м. ДніпроСправа № 904/7961/15 (904/1792/23)

Суддя Примак С.А. , розглянувши матеріали

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Рижкофф" (49000, місто Дніпро, вулиця 152-ї дивізії, будинок 3; ідентифікаційний код 33972597)

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Вавілон" (49040, місто Дніпро, вулиця Тополина, будинок 6А; ідентифікаційний код 32010905)

про стягнення заборгованості за договорами поставки №4007 від 01.11.2008 та №б/н від 01.12.2008 у загальному розмірі 5 160 831,75 грн.

СУТЬ СПОРУ:

До господарського суду надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю "Рижкофф" до Товариства з обмеженою відповідальністю "Вавілон" про стягнення заборгованості за договорами поставки №4007 від 01.11.2008 та №б/н від 01.12.2008 у загальному розмірі 5 160 831,75 грн.

Розглянувши подані матеріали, суд дійшов висновку про залишення позовної заяви без руху з наступних підстав.

Згідно пунктом 2 частини 1 статті 164 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У позовній заяві міститься клопотання про відстрочення сплати судового збору до прийняття рішення у даній справі.

Сплата судового збору здійснюється в порядку і розмірі, встановленому Законом України "Про судовий збір".

За приписами статей 1, 2 Закону України "Про судовий збір" судовий збір - це збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, а також за видачу судами документів і включається до складу судових витрат. Платниками судового збору є громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду.

Відповідно до п.1, п.2 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору становить 1,5 відсотки ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру ставка судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Судовий збір перераховується у безготівковій або готівковій формі, у тому числі з використанням електронного платіжного засобу або за допомогою платіжних пристроїв. Сплата судового збору за допомогою електронного платіжного засобу оформляється квитанцією платіжного термінала, чеком банкомата, сліпом або іншими документами за операціями з використанням електронних платіжних засобів у паперовій або електронній формі. Сплата судового збору за допомогою платіжного пристрою оформляється за допомогою касового документа (квитанції, чека, тощо), який містить усі обов`язкові реквізити касового документа (частина 1 статті 6 Закону України "Про судовий збір").

Судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України. Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України (стаття 9 Закону України "Про судовий збір").

Так, розмір судового збору, який мав бути сплачений за подання позовної заяви Товариство з обмеженою відповідальністю "Рижкофф" становить 77 412,48 грн.

У той же час заявником не додано жодних доказів на підтвердження сплати судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Між тим, позивач просить суд відстрочити йому сплату судового збору за подання позовної заяви про стягнення заборгованості (в межах справи про банкрутство) ло моменту прийняття судом рішення.

За змістом положень статті 8 Закону України "Про судовий збір" питання про відстрочення та розстрочення судом сплати судового збору, зменшення розміру судового збору або звільнення від його сплати з підстав майнового стану сторони вирішується судом в кожному конкретному випадку залежно від обставин справи та обґрунтованості доводів сторони належними і допустимими доказами на підтвердження того, що майновий стан сторони перешкоджає сплаті нею судового збору в установленому порядку і розмірі, а також на засадах рівності всіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Так, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Наведена норма містить виключний перелік умов, за наявності яких суд може відстрочити або розстрочити сплату судового збору, зменшити його розмір або звільнити від сплати судового збору.

При цьому, вказаною статтею передбачено право суду, а не обов`язок щодо відстрочки, розстрочки або звільнення заявника від сплати судового збору.

Вказане узгоджується з правою позицією Верховного Суду, яка, зокрема, викладена в ухвалі від 11.11.2019 у справі №908/870/19.

У розгляді питань, пов`язаних з відстроченням та розстроченням сплати судового збору, зменшенням його розміру або звільненням від його сплати (стаття 8 Закону) і застосуванням приписів Закону щодо пільг зі сплати судового збору (стаття 5 Закону) господарським судам слід враховувати таке.

Єдиною підставою для вчинення господарським судом дій, зазначених у статті 8 Закону, є врахування ним майнового стану сторін.

Клопотання про відстрочення (розстрочення) сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до господарського суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі (п. 3.1 постанови пленуму Вищого господарського суду України від 21 лютого 2013 року №7 "Про деякі питання практики застосування розділу VI Господарського процесуального кодексу України").

При цьому оскільки статтею 129 Конституції України як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, відтак самі лише обставини, пов`язані з неприбутковістю та відсутністю коштів для сплати судового збору без надання відповідних доказів не можуть вважатися підставою, зокрема, для звільнення від такої сплати.

Більше того, наведеними вище правовими нормами Закону України "Про судовий збір" встановлено чіткий і вичерпний перелік умов, а також суб`єктних та предметних критеріїв, за наявності яких, з огляду на майновий стан сторони, суд може, зокрема, відстрочити сплату судового збору.

Позивачем не наведено жодних підстав та не надано жодних доказів, які б об`єктивно підтверджували неможливість оплати судового збору, а відтак суд не вбачає підстав для відстрочення сплати судового збору до прийняття рішення у даній справі.

Відповідно до частини 2 статті 164 Господарського процесуального кодексу України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Зі змісту позовної заяви вбачається, що позивач посилається на договір поставки №4007 від 01.11.2008 та №б/н від 01.12.2008, як на одну з підстав виникнення грошового зобов`язання у відповідача, однак копію вказаного позивач до суду не надав.

Наведені обставини є підставою для залишення позовної заяви без руху.

Частиною 2 статті 174 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 162, 164, 174, 234 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд, -

УХВАЛИВ:

Відмовити Товариства з обмеженою відповідальністю "Рижкофф" в задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору до розгляду позову по суті.

Позовну заяву залишити без руху.

Позивачу протягом десяти днів з дня вручення ухвали суду усунути недоліки позовної заяви, а саме:

- належним чином засвідчену копію договору поставки № 4007 від 01.11.2008 разом із змінами та доповненнями до нього;

- належним чином засвідчену копію договору поставки № б/н від 01.12.2008 разом із змінами та доповненнями до нього;

- надати докази сплати судового збору у встановлених порядку і розмірі 13 642,17 грн, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону (Див. ч. 2 ст. 174 ГПК України);

Роз`яснити, що у випадку невиконання позивачем вимог суду про усунення недоліків позовної заяви у встановлений судом строк, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання - 14.04.2023 й оскарженню не підлягає.

Суддя С.А. Примак