ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"13" квітня 2023 р. м. Київ Справа № 911/298/23

Господарський суд Київської області у складі судді Бабкіної В.М., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження матеріали справи

за позовом Державного підприємства Міжнародний аеропорт Бориспіль (08300, Київська обл., Бориспільський р-н, с. Гора, вул. Бориспіль-7)

до Державного підприємства Український авіаційний метеорологічний центр (08324, Київська обл., Бориспільський р-н, с. Гора, вул. Бориспіль-7, Аеропорт),

за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача - Регіонального відділення Фонду державного майна України по Київській, Черкаській та Чернігівській областях (03039, м. Київ, просп. Голосіївський, 50),

про стягнення 285241,79 грн. заборгованості згідно договору оренди нерухомого майна № 02.1.2-14/24-20 (1052) від 01.07.2010 р., у тому числі 167152,90 грн. основного боргу, 67329,09 грн. пені, 5320,96 грн. 3% річних, 45438,84 грн. інфляційних втрат,

Без виклику представників сторін

Обставини справи:

До Господарського суду Київської області звернулося Державне підприємство Міжнародний аеропорт Бориспіль (далі - ДП Міжнародний аеропорт Бориспіль, позивач) з позовом до Державного підприємства Український авіаційний метеорологічний центр (далі - ДП Український авіаційний метеорологічний центр, ДП «УАМЦ», відповідач) про стягнення 285241,79 грн. заборгованості згідно договору оренди нерухомого майна № 02.1.2-14/24-20 (1052) від 01.07.2010 р., у тому числі 167152,90 грн. основного боргу, 67329,09 грн. пені, 5320,96 грн. 3% річних, 45438,84 грн. інфляційних втрат.

В обґрунтування вимог позивач посилається на порушення відповідачем зобов`язання за договором оренди нерухомого майна № 02.1.2-14/24-20 (1052) від 01.07.2010 р. в частині сплати орендних платежів, у зв`язку з чим просить суд стягнути з відповідача 167152,90 грн. основного боргу, 67329,09 грн. пені, 5320,96 грн. 3% річних, 45438,84 грн. інфляційних втрат, а також судовий збір.

Беручи до уваги характер спірних правовідносин, предмет, підстави позову і обраний позивачем спосіб захисту, а також категорію та складність справи, обсяг та характер доказів у справі, зважаючи на заявлену у даному спорі ціну позову, що не перевищує п`ятиста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, суд дійшов висновку, що справа за поданою Державним підприємством Міжнародний аеропорт Бориспіль позовною заявою до Державного підприємства Український авіаційний метеорологічний центр про стягнення 285241,79 грн. заборгованості згідно договору оренди нерухомого майна № 02.1.2-14/24-20 (1052) від 01.07.2010 р., у тому числі 167152,90 грн. основного боргу, 67329,09 грн. пені, 5320,96 грн. 3% річних, 45438,09 грн. інфляційних втрат, підлягає розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 03.02.2023 р. було відкрито провадження у справі, постановлено розгляд справи здійснювати в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін (без проведення судового засідання) та залучено до участі у справі в якості третьої особи без самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача Регіональне відділення Фонду державного майна України по Київській, Черкаській та Чернігівській областях (далі третя особа, Регіональне відділення ФДМУ).

Відповідно до ч. 8 ст. 252 Господарського процесуального кодексу України, при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.

Згідно з приписами ч. 2 ст. 161 ГПК України до заяв по суті справи належать відзив на позовну заяву, відповідь на відзив, заперечення на відповідь на відзив.

07.02.2023 р. до Господарського суду Київської області від Регіонального відділення Фонду державного майна України по Київській, Черкаській та Чернігівській областях надійшли пояснення № 51-04.01-551 від 06.02.2023 р. (вх. № 2404/23 від 07.02.2023 р.), за змістом яких третя особа зазначала наступне.

Відповідач звернувся до Регіонального відділення із заявою № 02/244 від 18.03.2020 р. про звільнення від орендної плати на період дії карантину, запровадженого Кабінетом Міністрів України. Постановою Кабінету Міністрів України № 611 від 15.07.2020 р. «Деякі питання сплати орендної плати за державне майно під час дії карантину» було визначено переліки орендарів, яким нарахування орендної плати за користування нерухомим державним майном здійснюється у розмірі 50 відсотків (Додаток № 2 до даної постанови). Регіональне відділення ФДМУ задовольнило заяву відповідача частково та відповідно до п. 1 наказу Регіонального відділення ФДМУ № 674 від 26.10.2020 р. «Щодо нарахування орендної плати на період дії карантину» встановило, що на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, нарахування орендної плати за користування нерухомим державним майном, розрахованої відповідно до Методики розрахунку орендної плати за державне майно та пропорції її розподілу, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України № 786 від 04.10.1995 р., здійснюється у розмірі 50 відсотків суми нарахованої орендної плати. Також п. 2 цього ж наказу Регіональне відділення ФДМУ встановило, що нарахування орендної плати відповідачу починається з дати встановлення карантину. Листом № 10-16-16181 від 13.08.2020 р. Фонд державного майна України рекомендував застосовувати передбачені постановою Кабінету Міністрів України № 611 від 15.07.2020 р. «Деякі питання сплати орендної плати за державне майно під час дії карантину» звільнення і знижки шляхом видання керівником регіонального відділення наказу або розпорядження. При цьому, внесення зміни до договору оренди зазначеною постановою не вимагається. Отже, на переконання третьої особи, станом на 06.02.2023 р. заборгованість з орендної плати орендаря у відсотковому співвідношенні, встановленому пунктом 3.6 договору оренди, є відсутньою.

20.02.2023 р. до Господарського суду Київської області від ДП Український авіаційний метеорологічний центр надійшов відзив № 98001-59/98-01 від 16.02.2023 р. (вх. № 3253/23 від 20.02.2023 р.), за змістом якого відповідач заперечує проти задоволення позовних вимог, зазначаючи наступне.

Орендодавцем майна є Регіональне відділення Фонду державного майна України по Київській, Черкаській та Чернігівській областях, до компетенції якого належить приймати рішення щодо надання державного майна в оренду, укладання договорів та забезпечення виконання порядку оплати оренди державного майна. Державне підприємство «Міжнародний аеропорт «Бориспіль» є балансоутримувачем майна, та, відповідно до договору, має право на 30 відсотків від суми нарахованої орендної плати. Між сторонами договору, а саме - орендарем та орендодавцем (третьою особою) відсутній спір щодо права орендаря на застосування знижки, передбаченої постановою КМУ № 611 «Деякі питання сплати орендної плати за державне майно під час дії карантину» від 15.06.2020 р. до договору оренди державного майна № 02.1.2.-14/24-20 (1052) від 01.07.2010 р. Орендодавець повідомив орендаря, що наказом Регіонального відділення Фонду державного майна України по Київській, Черкаській та Чернігівській областях від 26.10.2020 р. № 674 визначено, що до договору № 1052 застосовуються положення постанови КМУ № 611 в частині надання знижки в розмірі 50% нарахованої орендної плати за користування державним майном. З урахуванням зазначеного, орендар вважає безпідставними та незаконними вимоги балансоутримувача щодо необхідності сплати повних сум орендних платежів, в порушення порядку застосування державного регулювання плати (знижки, встановленої постановою КМУ № 611) та всупереч рішенню орендодавця майна (наказ № 674).

Відповідач зазначає, що він сплачував орендні платежі за період жовтень - грудень 2021 року з урахуванням знижки у розмірі 50% нарахованої орендної плати, в т.ч. - балансоутримувачу майна, що підтверджується копіями платіжних доручень № 3397 від 15.11.2021р., № 3494 від 14.12.2021р., № 3574 від 14.01.2022 р., № 3665 від 15.02.2022 р., № 3723 від 22.06.2022 р. Орендар звертався з листами до балансоутримувача майна та повідомляв про факт досягнення згоди із орендодавцем щодо надання знижки у розмірі 50% при нарахуванні орендної плати по договору № 1052 та про необхідність проведення коригування розрахунків. Однак, балансоутримувач відмовився застосовувати положення постанови КМУ № 611 та наказу орендодавця майна № 674 за відсутності укладеної додаткової угоди до договору між сторонами цього договору.

На переконання відповідача, у балансоутримувача відсутні правові підстави для вимоги про стягнення орендної плати за договором у повному розмірі, яка у відповідності до норм постанови КМУ № 611 розраховується орендодавцем відповідно до Методики розрахунку орендної плати за державне майно та пропорції її розподілу, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України № 786 від 04.10.1995 р., та нараховується у розмірі 50 відсотків суми нарахованої орендної плати для орендарів за переліком згідно з додатком 2 до постанови № 611 та відповідно до наказу Регіонального відділення Фонду державного майна України по Київській, Черкаській та Чернігівській областях № 674 «Щодо нарахування орендної плати на період дії карантину». Крім того, оскільки у орендаря відсутня заборгованість перед балансоутримувачем за вказані у позовній заяві періоди, то безпідставним є і нарахування сум штрафу, пені, інфляційних втрат та 3% річних за сумою боргу, вказаною у позовній заяві.

28.02.2023 р. до Господарського суду Київської області від ДП Міжнародний аеропорт Бориспіль надійшла відповідь на відзив № 35-22/1-103 від 27.02.2023 р. (вх. № 3912/23 від 28.02.2023 р.), згідно з якою позивач заперечує проти наведених відповідачем доводів, обставин та правових підстав відзиву, з огляду на наступне.

Так, відповідач зазначає, що нарахування орендної плати в період дії карантину має здійснюватися у розмірі 50% нарахованої орендної плати. Підставою цього відповідач вважає норми постанови Кабінету Міністрів України «Деякі питання сплати орендної плати за державне майно під час дії карантину» № 611 від 15.07.2020 р., відповідно до п. 2 якої визначено, що 50% суми нарахованої орендної плати застосовується для орендарів за переліком згідно з додатком 2. Так, у додатку 2 постанови № 611, зокрема, зазначені орендарі, які використовують нерухоме державне майно для розміщення офісних приміщень (зокрема, в аеропортах). Відповідно до умов договору оренди нерухомого майна № 1052 від 01.07.2010 р. майно передається в оренду: приміщення №№ 6, 8, 10, 25, 26, 29, 31 та частини приміщення № 30 на 2-му поверсі будівлі аеровокзалу «Б» - розміщення офісів, технологічних приміщень для здійснення орендарем адміністративно-виробничої діяльності щодо забезпечення авіаперевізників метеоінформацією; приміщення №№ 7, 9, 11, 27, 28, 32, 33 та частина приміщення № 30 на 2-му поверсі будівлі аеровокзалу «Б» - для здійснення діяльності по обслуговуванню польотів повітряних суден цивільної авіації; приміщення №№ 7-12 на першому, другому та третьому поверхах будівлі метеолокатора - для здійснення діяльності по обслуговуванню польотів повітряних суден цивільної авіації. Листом Регіонального відділення Фонду державного майна України по Київській, Черкаській та Чернігівській областях № 50-02.02-5176 від 28.12.2020 р. ДП «МА «Бориспіль» було повідомлено про рішення, прийняте за результатами розгляду, у тому числі, заяв ДП Український авіаційний метеорологічний центр щодо застосування положень постанови № 611, і за даним договором ДП Український авіаційний метеорологічний центр було надано знижку 50%. Позивач звертає увагу на цільове призначення переданого в оренду майна, оскільки знижку надано за договором, цільове призначення орендованого за яким майна не лише для розміщення офісів. Крім того, ні Законом України «Про оренду державного та комунального майна», ні Порядком передачі в оренду державного та комунального майна, затвердженим постановою КМУ «Деякі питання оренди державного та комунального майна» № 483 від 03.06.2020 р., не передбачено можливості застосування знижок або звільнення від орендної плати без внесення відповідних змін до договору оренди. На переконання позивача, правові підстави для застосування положень постанови і додатків до неї в частині зменшення розміру орендної плати виникають лише з моменту внесення відповідних змін до умов договору у порядку, встановленому ст. 188 Господарського кодексу України, ст.ст. 651-654 Цивільного кодексу України, Законом, Порядком та умовами п. 10.3 договору. Оскільки ДП Український авіаційний метеорологічний центр та Регіональним відділенням Фонду державного майна України по Київській, Черкаській та Чернігівській областях, додаткових угод до договору оренди нерухомого майна № 1052 від 01.07.2010 р. в частині зменшення розміру орендної плати при застосуванні знижки на період карантину не було укладено, то, відповідно, в бухгалтерському обліку ДП «МА «Бориспіль» наявна дебіторська заборгованість ДП УАМЦ з орендної плати за користування державним нерухомим майном, отриманим на умовах договору. Лист орендодавця № 50.02.02-4059 від 25.09.2020 р., про який зазначає відповідач, також не є підставою для нарахування відповідачу орендної плати у розмірі 50%, оскільки відповідно до Закону України «Про оренду державного та комунального майна України» істотними умовами договору оренди є орендна плата з урахуванням її індексації, а розмір орендної плати може бути змінено за погодженням сторін. Постанова № 611 не містить посилань щодо відсутності необхідності укладати додаткові угоди про зміну орендної плати, а також не містить посилань, що зміна орендної плати може застосовуватися на підставі листів орендодавця.

20.03.2023 р. до Господарського суду Київської області від ДП Український авіаційний метеорологічний центр надійшли заперечення № 98001-108/98-01 від 15.03.2023 р. (вх. № 5370/23 від 20.03.2023 р.) на відповідь на відзив, за змістом яких відповідач зазначає, що наказ орендодавця № 674 є чинним та передбачає застосування знижки щодо орендованого майна, вказаного у договорі № 1052. Орендодавцем, як стороною договору оренди, було визначено, що нарахування орендної плати за користуванням нерухомим державним майном, здійснюється у розмірі 50% відсотків суми нарахованої орендної плати. У свою чергу, орендар, діючи відповідно до рішення орендодавця майна (третьої особи у даному спорі) та законодавства України, сплачував орендні платежі у спірному періоді вчасно та в належному розмірі, відповідно до вказаних вище правових підстав. Сторонами було досягнуто згоди стосовно можливості застосування знижки у розмірі 50% нарахованої орендної плати до договору № 1052, а наказ орендодавця майна є правовою підставою для здійснення перерахунків за договором, з урахуванням знижки. Враховуючи вищенаведене, порушення виконання зобов`язання зі сторони відповідача відсутнє. Станом на дату подання позовної заяви заборгованість зі сплати платежів за договором № 1052 у відповідача відсутня.

У відповідності з приписами ч. 5 ст. 252 ГПК України суд розглядає дану справу за наявними в ній на час ухвалення рішення матеріалами.

Згідно з частиною 4 статті 240 Господарського процесуального кодексу України, у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення.

Розглянувши матеріали справи, дослідивши наявні в ній докази та оцінивши їх в сукупності, суд

встановив:

Між Регіональним відділенням Фонду державного майна України по Київській області (орендодавець), правонаступником якого є Регіональне відділення Фонду державного майна України по Київській, Черкаській та Чернігівській областях відповідно до наказу Фонду державного майна України № 786 від 05.08.2019 р. Про реорганізацію регіональних відділень Фонду державного майна України, Державним підприємством Міжнародний аеропорт Бориспіль (балансоутримувач) та Державним підприємством Український авіаційний метеорологічний центр (орендар) 01.07.2010 р. було укладено договір оренди № 02.1.2-14/24-20 (1052) нерухомого майна, що належить до державної власності (далі договір № 1052), відповідно до п. 1.1 якого орендодавець передає, а орендар приймає в строкове платне користування: приміщення №№ 13-20, 23-28 на другому поверсі терміналу В (службові приміщення в КПД), загальною площею 247,45 кв. м (інв. № 17033); приміщення №№ 7-12 на першому, другому та третьому поверсі будівлі метеорологічного радіолокатора, загальною площею 143,3 кв.м (інв. № 4209), (далі майно).

Згідно з п. 14.1 договору № 1052 останній укладено строком на два роки одинадцять місяців, що діє з 01.07.2010 р. по 31.05.2013 р. включно.

На підставі акта № 1 передачі-приймання орендованого майна 01.07.2010 р. балансоутримувач передав, а орендар прийняв у користування наступне нерухоме майно: приміщення №№ 13-20, 23-28 на другому поверсі терміналу В (службові приміщення в будівлі КПД), загальною площею 247,45 кв.м (інв. № 17033) для здійснення орендарем адміністративно-виробничої діяльності щодо забезпечення авіаперевізників метеоінформацією.

На підставі акта № 2 передачі-приймання орендованого майна 01.07.2010 р. балансоутримувач передав, а орендар прийняв у користування наступне нерухоме майно: приміщення №№ 7-12 на першому, другому та третьому поверсі будівлі метеорологічного радіолокатора, загальною площею 143,3 кв.м (інв. № 4209) для здійснення орендарем адміністративно-виробничої діяльності щодо забезпечення авіаперевізників метеоінформацією.

Між сторонами 02.08.2013 р. було укладено додаткову угоду № 1 до договору № 1052, на виконання умов якої ДП МА Бориспіль та ДП УАМЦ склали акт передачі-приймання орендованого майна від 05.08.2013 р., згідно з яким балансоутримувач передав, а орендар прийняв у користування наступне нерухоме майно: частина приміщень №№ 13, 14, 15, 19, 23, 24 на 2-му поверсі терміналу В (згідно з технічним паспортом будівлі аеровокзалу терміналу В змінено: інвентарний номер № 6909 приміщення № 10, 11, 25, 26, 27, 32) загальною площею 1,20 кв.м.

Між орендодавцем, балансоутримувачем та орендарем 29.08.2019 р. було укладено додатковий договір № 2 про внесення змін до договору № 1052, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Швецем Р.О. та зареєстрований в реєстрі за № 4484 (далі додатковий договір № 2), відповідно до п. 1 якого сторони домовились викласти договір оренди № 1052 в новій редакції.

Відповідно до п. 1.1 договору № 1052 (тут і далі у редакції додаткового договору № 2) орендодавець передає, а орендар приймає в строкове платне користування державне нерухоме майно приміщення №№ 6, 7, 8, 9, 10, 11, 25, 26, 27, 28, 29, 31, 32, 33 та частина приміщення № 30 на 2-му поверсі будівлі аеровокзалу Б (інв. № 6909) загальною площею 246,25 кв. м, приміщення №№ 7-12 на першому, другому та третьому поверхах будівлі метеолокатора (інв. № 4209) загальною площею 143,3 кв.м, (надалі майно), які знаходяться за адресою: 08307, Київська область, м. Бориспіль, аеропорт та перебувають на балансі ДП МА Бориспіль (далі балансоутримувач), вартість якого визначена згідно з висновком про вартість станом на 28.02.2019 р. і становить за незалежною оцінкою 8664666,00 грн. без врахування ПДВ.

Згідно з пунктом 1.2 договору № 1052 майно передається в оренду з метою: приміщення №№ 6, 8, 10, 25, 26, 29, 31 та частини приміщення № 30 на 2-му поверсі будівлі аеровокзалу Б розміщення офісів, технологічних приміщень для здійснення орендарем адміністративно-виробничої діяльності щодо забезпечення авіаперевізників метеоінформацією; приміщення №№ 7, 9, 11, 27, 28, 32, 33 та частина приміщення № 30 на 2-му поверсі будівлі аеровокзалу Б для здійснення діяльності по обслуговуванню польотів повітряних суден цивільної авіації; приміщення №№ 7-12 на першому, другому та третьому поверхах будівлі метеолокатора для здійснення діяльності по обслуговуванню польотів повітряних суден цивільної авіації.

Пунктом 2.1 договору № 1052 обумовлено, що орендар вступає в строкове платне користування майном у термін, вказаний у договорі, але не раніше дати підписання сторонами цього договору (у разі оренди нерухомого майна на строк не менше ніж на три роки не раніше дати нотаріального посвідчення цього договору) та акта приймання-передавання майна.

Відповідно до п. 3.1 договору № 1052 орендна плата визначена на підставі Методики розрахунку орендної плати за державне майно та пропорції її розподілу, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 04.10.1995 р. № 786, і становить без ПДВ за базовий місяць розрахунку лютий 2019 року 16700,56 грн. (додаток № 1 до договору).

Згідно з п. 3.2 договору № 1052 нарахування ПДВ на суму орендної плати здійснюється у порядку, визначеному законодавством.

За умовами п. 3.3 договору № 1052, орендна плата за кожний наступний місяць визначається шляхом коригування орендної плати за попередній місяць на індекс інфляції за наступний місяць. Оперативна інформація про індекси інфляції, розміщується на офіційному веб-сайті центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері статистики.

Пунктом 3.5 договору № 1052 визначено, що розмір орендної плати переглядається на вимогу однієї із сторін у разі зміни Методики її розрахунку, зміни орендної ставки, істотної зміни стану об`єкта оренди з незалежних від сторін причин та в інших випадках, передбачених чинним законодавством.

Відповідно до п. 3.6 договору № 1052 орендна плата перераховується до державного бюджету та балансоутримувачу у співвідношенні 70% до 30% щомісяця не пізніше 15 числа місяця, наступного за звітним, відповідно до пропорцій розподілу, установлених Методикою розрахунку і чинних на кінець періоду, за який здійснюється платіж.

Згідно з п. 5.3 договору № 1052 орендар зобов`язується своєчасно і у повному обсязі сплачувати орендну плату до державного бюджету та балансоутримувачу (у платіжних дорученнях, які оформлює орендар, вказується Призначення платежу за зразком, наведеним у цьому договорі).

Відповідно до п. 10.1 договору № 1052 останній укладено строком на 5 років, що діє з 01.04.2019 р. до 31.03.2024 р. включно.

На підставі договору № 1052 у період з жовтня 2021 року по лютий 2022 року балансоутримувач виставив орендарю рахунки-фактури для сплати орендної плати на загальну суму 802333,98 грн., а саме: № 904/289 від 31.10.2021 р. на суму 163522,18 грн., з яких до сплати балансоутримувачу 68134,24 грн.; № 904/330 від 30.11.2021 р. на суму 164830,36 грн., з яких до сплати балансоутримувачу 68679,32 грн.; № 904/355 від 31.12.2021 р. на суму 165819,34 грн., з яких до сплати балансоутримувачу 69091,39 грн.; № 904/19 від 31.01.2022 р. на суму 167974,98 грн., з яких до сплати балансоутримувачу 69989,57 грн.; № 904/56 від 28.02.2022 р. на суму 140187,12 грн., з яких до сплати балансоутримувачу 58411,30 грн.

Також до матеріалів справи долучено акти приймання-здачі виконаних послуг згідно договору № 02.1.2-14/24-20 від 01.07.2010 р., а саме - від 31.10.2021 р. на суму 163522,18 грн., від 30.11.2021 р. на суму 164830,36 грн., від 31.12.2021 р. на суму 165819,34 грн., від 31.01.2022 р. на суму 167974,98 грн., від 28.02.2022 р. на суму 58411,30 грн. Акти підписані з боку балансоутримувача та скріплені його печаткою, з боку орендаря акти не підписані.

Судом враховано, що учасниками справи не висловлювались заперечення щодо розміру (сум) відсоткового розподілу орендної плати між орендодавцем та балансоутримувачем.

Згідно з наявними у матеріалах справи копіями реєстрів виданих/отриманих оригіналів документів, зазначені рахунки-фактури та акти приймання-здачі виконаних послуг за період з жовтня 2021 року по лютий 2022 року були отримані представником ДП УАМЦ.

Натомість, за спірний період орендар перерахував на користь балансоутримувача 167152,92 грн. орендної плати, що підтверджується наявними в матеріалах справи платіжними інструкціями № 3397 від 15.11.2021 р. на суму 34067,12 грн., № 3494 від 14.12.2021 р. на суму 34339,66 грн., № 3574 від 14.01.2022 р. на суму 34545,70 грн., № 3665 від 15.02.2022 р. на суму 34994,79 грн., № 3723 від 22.06.2022 р. на суму 29205,65 грн.

Як зазначає позивач, у порушення взятих на себе на умовах пунктів 3.6, 5.3 договору № 1052 зобов`язань, відповідач не сплатив на користь позивача в повному обсязі орендну плату за період з жовтня 2021 року по лютий 2022 року, що призвело до виникнення заборгованості в сумі 167152,90 грн.

Відповідач позов не визнає з тих підстав, що він є добросовісним платником орендної плати за договором оренди нерухомого майна, що належить до державної власності № 1052 від 01.07.2010 р., всі оплати проводить вчасно, заборгованість з орендної плати відсутня. При цьому, відповідач наголошував, що постановою Кабінету Міністрів України Деякі питання сплати орендної плати за державне майно під час дії карантину № 611 від 15.07.2020 р. визначено перелік орендарів, які зазначені в додатку № 2 до постанови, для яких нарахування орендної плати за користування нерухомим державним майном здійснюється у розмірі 50%.

На виконання вказаної вище постанови Регіональним відділенням Фонду державного майна України по Київській, Черкаській та Чернігівській областях 26.10.2020 р. було видано наказ № 674 Щодо нарахування орендної плати на період карантину, відповідно до п. 1 якого встановлено, що на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширення на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, нарахування орендної плати за користування нерухомим державним майном, розрахованої відповідно до Методики розрахунку орендної плати за державне майно та пропорції її розподілу, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України № 786 від 04.10.1995 р., здійснюється у розмірі 50% суми нарахованої орендної плати, у тому числі для ДП УАМЦ. Також п. 2 зазначеного наказу Регіональне відділення встановило, що нарахування орендної плати відповідачу починається з дати встановлення карантину.

При цьому, Регіональне відділення Фонду державного майна України по Київській, Черкаській та Чернігівській областях у поясненнях до позову зазначило про відсутність у відповідача заборгованості з орендної плати, посилаючись на постанову КМУ № 611 та наказ № 674 від 26.10.2020 р. Щодо нарахування орендної плати на період дії карантину.

Оцінюючи подані до матеріалів справи докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, суд дійшов висновку щодо наявності підстав для часткового задоволення позовних вимог у даній справі з огляду на таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 193 Господарського кодексу України суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться. До виконання господарських договорів застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.

Статтями 525, 526 Цивільного кодексу України визначено, що, одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Зобов`язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Частиною 6 ст. 283 Господарського кодексу України передбачено, що до відносин оренди застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.

Згідно із ч. 1 ст. 759 Цивільного кодексу України, яка кореспондується із ч. 1 ст. 283 Господарського кодексу України, за договором найму (оренди) наймодавець передає або зобов`язується передати наймачеві майно у користування за плату на певний строк.

Відповідно до ч.ч. 1, 5 ст. 762 Цивільного кодексу України за користування майном з наймача справляється плата, розмір якої встановлюється договором найму. Плата за користування майном вноситься щомісячно, якщо інше не встановлено договором.

Орендна плата це фіксований платіж, який орендар сплачує орендодавцю незалежно від наслідків своєї господарської діяльності. Розмір орендної плати може бути змінений за погодженням сторін, а також в інших випадках, передбачених законодавством (ч. 1 ст. 286 Господарського кодексу України).

Відповідно до ст. 2 Закону України «Про оренду державного та комунального майна», орендою є засноване на договорі строкове платне користування майном, необхідним орендареві для здійснення підприємницької та іншої діяльності.

Згідно з ч. 3 ст. 18 ЗУ «Про оренду державного та комунального майна» договори оренди можуть бути продовжені на той самий строк, на який вони були укладені, на підставі заяви орендаря про продовження договору, поданої орендодавцю не пізніше ніж за три місяці до закінчення строку дії договору оренди.

Постановою Кабінетів Міністрів України Деякі питання сплати орендної плати за державне майно під час дії карантину № 611 від 15.07.2020 р. врегульовані деякі питання щодо звільнення орендарів від орендної плати, а також щодо нарахування орендної плати за користування нерухомим державним майном.

Так, відповідно до п. 1 постанови КМУ № 611 від 15.07.2020 р. визначено, що на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2: 1) звільняються від орендної плати орендарі за переліком згідно з додатком 1; 2) нарахування орендної плати за користування нерухомим державним майном, розрахованої відповідно до Методики розрахунку орендної плати за державне майно та пропорції її розподілу, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 4 жовтня 1995 р. № 786 (ЗП України, 1996 р., № 2, ст. 57; Офіційний вісник України, 2011 р., № 71, ст. 2677), здійснюється у розмірі: 50 відсотків суми нарахованої орендної плати для орендарів за переліком згідно з додатком 2; 25 відсотків суми нарахованої орендної плати для орендарів за переліком згідно з додатком 3.

Згідно з п. 2 постанови КМУ № 611 від 15.07.2020 р. орендодавцям державного майна постановлено забезпечити нарахування орендної плати орендарям згідно з пунктом 1 цієї постанови, починаючи з дати встановлення карантину (карантин на усій території України згідно з постановою Кабінету Міністрів України Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19 № 211 від 11.03.2020 р. встановлено з 12.03.2020 р.).

У додатку 2 до постанови КМУ № 611 від 15.07.2020 р. наведено перелік орендарів, для яких нарахування орендної плати за користування нерухомим державним майном здійснюється у розмірі 50 відсотків, у тому числі - орендарі, які використовують нерухоме державне майно для розміщення: транспортних підприємств з перевезення пасажирів; офісних приміщень (зокрема, в аеропортах).

Відповідно до положень договору відповідач орендує приміщення №№ 6, 8, 10, 25, 26, 29, 31 та частини приміщення № 30 на 2-му поверсі будівлі аеровокзалу Б з метою розміщення офісів, технологічних приміщень для здійснення орендарем адміністративно-виробничої діяльності щодо забезпечення авіаперевізників метеоінформацією; приміщення №№ 7, 9, 11, 27, 28, 32, 33 та частина приміщення № 30 на 2-му поверсі будівлі аеровокзалу Б для здійснення діяльності по обслуговуванню польотів повітряних суден цивільної авіації; приміщення №№ 7-12 на першому, другому та третьому поверхах будівлі метеолокатора для здійснення діяльності по обслуговуванню польотів повітряних суден цивільної авіації.

У пункті 3.5 договору № 1052 визначено, що розмір орендної плати переглядається на вимогу однієї із сторін у разі зміни Методики її розрахунку, зміни орендної ставки, істотної зміни стану об`єкта оренди з незалежних від сторін причин та в інших випадках, передбачених чинним законодавством.

Поряд з цим, приписами статей 73, 74 Господарського процесуального кодексу України визначено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Відповідно до статей 76-79 ГПК України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Докази, одержані з порушенням закону, судом не приймаються.

Достовірними є докази, створені (отримані) за відсутності впливу, спрямованого на формування хибного уявлення про обставини справи, які мають значення для справи.

Наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів (ч. 1 ст. 86 ГПК України).

Як встановлено судом, наказом Регіонального відділення Фонду державного майна України по Київській, Черкаській та Чернігівській областях № 674 від 26.10.2020 р. визначено, що на період дії карантину нарахування орендної плати за користування нерухомим державним майном здійснюється у розмірі 50 відсотків суми нарахованої орендної плати, у тому числі для ДП Український авіаційний метеорологічний центр (договори № 1052 від 01.07.2010 р., № 943 від 01.12.2009 р., № 1766 від 01.02.2016 р.).

Відповідно до пункту 2 наказу № 674 визначено управлінню орендних відносин забезпечити нарахування орендної плати орендарям за договорами оренди, починаючи з дати встановлення карантину.

Регіональним відділенням Фонду державного майна України по Київській, Черкаській та Чернігівській областях на адреси ДП Міжнародний аеропорт Бориспіль та ДП Український авіаційний метеорологічний центр було направлено лист № 50-02.02-4059 від 25.09.2020 р. щодо нарахування орендної плати на період дії карантину, за змістом якого зазначалося, що за договорами № 1052 від 01.07.2010 р., № 943 від 01.12.2009 р., № 1766 від 01.02.2016 р. нарахування орендної плати за користуванням нерухомим державним майном здійснюється у розмірі 50% від суми нарахованої орендної плати.

Орендодавець листом № 50-02.02.-1040 від 03.03.2021 р. Щодо укладання додаткових договорів надав орендарю роз`яснення Фонду державного майна України № 10-16-16181 від 13.08.2020 р., відповідно до якого визначено, що рішення про застосування передбачених постановою КМУ № 611 звільнень і знижок рекомендується приймати шляхом видання керівником регіонального відділення наказу або розпорядження. Разом з тим, внесення зміни до договору оренди постановою не вимагається.

ДП Український авіаційний метеорологічний центр було направлено ДП Міжнародний аеропорт Бориспіль лист № 07-194 від 19.03.2021 р. з проханням привести у відповідність до зазначеної постанови КМУ рахунки та акти, зокрема, за договором оренди № 1052 від 01.07.2010 р.

Отже, враховуючи встановлені судом обставини, беручи до уваги положення постанови КМУ № 611 від 15.07.2020 р. та наявність письмового погодження орендодавця на відповідне зменшення орендної плати за договором оренди нерухомого майна, що належить до державної власності № 1052 від 01.07.2010 р., на 50%, суд дійшов висновку, що належною до нарахування орендарю на користь балансоутримувача орендованого відповідачем майна, є орендна плата в розмірі 30%, розрахована відповідно до визначеної Методики, із зменшенням на 50% відповідно до положень п. 2 постанови Кабінету Міністрів України Деякі питання сплати орендної плати за державне майно під час карантину № 611 від 15.07.2020 р., додатку 2 до постанови, а також прийнятого на виконання вказаної постанови КМУ наказу Регіонального відділення Фонду державного майна України по Київській, Черкаській та Чернігівській областях Щодо нарахування орендної плати на період дії карантину № 764 від 26.10.2020 р., зокрема, у спірному періоді.

Поряд з цим, позивач під час розгляду справи посилався на відсутність правових підстав для застосування положень постанови Кабінету Міністрів України Деякі питання сплати орендної плати за державне майно під час карантину № 611 від 15.07.2020 р. та додатку 2 до постанови через відсутність внесення змін до договору в частині зміни його істотної умови розміру орендної плати.

Однак, суд відхиляє зазначені доводи позивача та зазначає, що оскільки постанова КМУ № 611 від 15.07.2020 р. не встановлює будь-якої процедури надання передбачених нею звільнень і знижок, у тому числі - не передбачає необхідності отримання погоджень або укладення додаткових угод, то нарахування орендної плати орендарям у розмірах, передбачених пунктом 1 цієї постанови, є державним регулюванням такої плати, а тому отримання погодження щодо звільнення або знижки орендної плати, так само як і внесення змін до договору оренди, цією постановою не вимагається.

Наведений правовий висновок викладено в постановах Верховного Суду від 26.08.2021 р. у справі № 910/13397/20, від 20.10.2021 р. у справі № 911/3067/20.

Судом встановлено, що відповідач, згідно з наявними у матеріалах справи платіжними інструкціями № 3397 від 15.11.2021 р. на суму 34067,12 грн., № 3494 від 14.12.2021 р. на суму 34339,66 грн., № 3574 від 14.01.2022 р. на суму 34545,70 грн., № 3665 від 15.02.2022 р. на суму 34994,79 грн., № 3723 від 22.06.2022 р. на суму 29205,65 грн., у повному обсязі перерахував на користь позивача орендну плату за період користування майном, зокрема, у спірному періоді, з урахуванням вимог постанови КМУ № 611 від 15.07.2020 р. та наказу Регіонального відділення Фонду державного майна України по Київській, Черкаській та Чернігівській областях № 674 від 26.10.2020 р.

За вказаних обставин суд дійшов висновку, що у відповідача на час звернення балансоутримувача з даним позовом до суду була відсутня заборгованість за договором № 1052 від 01.07.2010 р. зі сплати належної позивачу орендної плати за користування майном у спірному періоді з жовтня 2021 року по лютий 2022 року, у зв`язку з чим позовні вимоги в частині стягнення 167152,90 грн. основного боргу є необґрунтованими та не підлягають задоволенню.

Щодо позовних вимог про стягнення з відповідача 67329,09 грн. пені, 5320,96 грн. 3% річних та 45438,84 грн. інфляційних втрат, нарахованих позивачем на заявлену до стягнення суму боргу за допущене, на його думку, прострочення виконання відповідачем зобов`язання зі сплати орендних платежів, суд зазначає таке.

Пунктом 3.7 договору встановлено, що орендна плата, перерахована несвоєчасно або не в повному обсязі, підлягає індексації і сплачується до бюджету балансоутримувача у визначеному п. 3.6 співвідношенні відповідно до чинного законодавства України з урахуванням пені в розмірі подвійної облікової ставки НБУ на дату нарахування пені від суми заборгованості за кожний день прострочення перерахування орендної плати.

У силу вимог ст. 612 Цивільного кодексу України, боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Порушенням зобов`язання відповідно до ст. 610 ЦК України є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Статтею 216 Господарського кодексу України передбачено, що учасники господарських відносин несуть господарсько-правову відповідальність за правопорушення у сфері господарювання шляхом застосування до правопорушників господарських санкцій на підставах і в порядку, передбачених цим Кодексом, іншими законами та договором.

Згідно з приписами ст. 611 Цивільного кодексу України, у разі порушення зобов`язання настають наслідки, встановлені договором або законом, зокрема, сплата неустойки.

Відповідно до вимог ст. 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

Як зазначалось вище, відповідно до п. 3.6 договору № 1052 орендна плата перераховується до державного бюджету та балансоутримувачу у співвідношенні 70% до 30% щомісяця не пізніше 15 числа місяця, наступного за звітним, відповідно до пропорцій розподілу, установлених Методикою розрахунку і чинних на кінець періоду, за який здійснюється платіж.

Відповідач зазначав про здійснення ним сплати орендної плати за договором № 1052 своєчасно та у повному обсязі.

Поряд з цим, як слідує з матеріалів справи, відповідачем було прострочено оплату за рахунком № 904/56 від 28.02.2022 р. на суму 140187,12 грн., з яких до сплати балансоутримувачу було визначено суму 58411,30 грн. (а за висновком суду підлягало оплаті 29205,65 грн.), який за умовами договору мав бути оплачений до 15.03.2022 р., однак фактично оплачений лише 22.06.2022 р.

З долученого до матеріалів справи розрахунку пені вбачається, що заявлений до стягнення розмір пені було визначено позивачем в сумі 67329,09 грн., нарахованій на заборгованість відповідача, з урахуванням здійснених оплат щодо кожного акту приймання-здачі виконаних послуг окремо, у тому числі за період з 16.11.2021 р. до 18.01.2023 р. на суму 34067,12 грн. в сумі 14302,59 грн., з 16.12.2021 р. до 18.01.2023 р. на суму 34339,66 грн. в сумі 13487,02 грн., з 16.01.2022 р. до 18.01.2023 р. на суму 34545,69 грн. в сумі 13487,02 грн., з 16.02.2022 р. до 18.01.2023 р. на суму 34994,78 грн. в сумі 13077,50 грн., з 16.03.2022 р. до 22.06.2022 р. на суму 58411,30 грн. в сумі 4128,80 грн., з 23.06.2022 р. до 18.01.2023 р. на суму 29205,65 грн. в сумі 8401,63 грн.

Виходячи з вірного визначення суми заборгованості з орендної плати, сплату якої прострочив відповідач згідно з рахунком № 904/56 від 28.02.2022 р., а саме - 29205,65 грн., суд дійшов висновку, що розмір пені, який підлягає стягненню з відповідача, нарахований за період з 16.03.2022 р. до 22.06.2022 р. на суму 29205,65 грн., становить 2064,40 грн.

Крім того, позивач просив суд стягнути з відповідача 3% річних та інфляційні втрати.

Відповідно до ч. 2 ст. 625 Цивільного кодексу України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

З долученого до матеріалів справи розрахунку 3% річних вбачається, що їх розмір було визначено позивачем у сумі 5320,96 грн., нарахованій на заборгованість відповідача, з урахуванням оплат щодо кожного акту приймання-здачі виконаних послуг окремо, у тому числі за період з 16.11.2021 р. до 18.01.2023 р. на суму 34067,12 грн. в сумі 1201,22 грн., з 16.12.2021 р. до 18.01.2023 р. на суму 34339,66 грн. в сумі 1126,15 грн., з 16.01.2022 р. до 18.01.2023 р. на суму 34545,69 грн. в сумі 1044,89 грн., з 16.02.2022 р. до 18.01.2023 р. на суму 34994,789 грн. в сумі 969,31 грн., з 16.03.2022 р. до 22.06.2022 р. на суму 58411,30 грн. в сумі 475,29 грн., з 23.06.2022 р. до 18.01.2023 р. на суму 29205,65 грн. в сумі 504,10 грн.

Виходячи з вірного визначення суми заборгованості, яку прострочив відповідач згідно з рахунком № 904/56 від 28.02.2022 р., суд дійшов висновку, що 3% річних, які підлягають стягненню з відповідача, становлять 237,65 грн. та нараховуються за період з 16.03.2022 р. до 22.06.2022 р. на суму 29205,65 грн.

Розмір інфляційних втрат, визначений позивачем, становить 45438,84 грн., нарахованих на заборгованість відповідача, з урахуванням оплат щодо кожного акту приймання-здачі виконаних послуг окремо, у тому числі за період з 16.11.2021 р. до 18.01.2023 р. на суму 34067,12 грн. в сумі 9885,79 грн., з 16.12.2021 р. до 18.01.2023 р. на суму 34339,66 грн. в сумі 9700,64 грн., з 16.01.2022 р. до 18.01.2023 р. на суму 34545,69 грн. в сумі 9190,27 грн., з 16.02.2022 р. до 18.01.2023 р. на суму 34994,789 грн. в сумі 8612,04 грн., з 16.03.2022 р. до 22.06.2022 р. на суму 58411,30 грн. в сумі 5354,04 грн., з 23.06.2022 р. до 18.01.2023 р. на суму 29205,65 грн. в сумі 2696,06 грн.

Виходячи з вірного визначення суми заборгованості, яку прострочив відповідач згідно з рахунком № 904/56 від 28.02.2022 р., суд дійшов висновку, що інфляційні втрати підлягають стягненню з відповідача в сумі 3677,02 грн., нарахованій за період з 16.03.2022 р. до 22.06.2022 р. на суму 29205,65 грн.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку щодо часткового задоволення позовних вимог Державного підприємства Міжнародний аеропорт Бориспіль.

Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів сторін та їх відображення у судовому рішенні, суд спирається на висновки, яких дійшов Європейський суд з прав людини у рішенні від 18.07.2006 р. у справі "Проніна проти України", в якому Європейський суд з прав людини зазначив, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.

Поряд з цим, за змістом п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень та висновків Європейського суду з прав людини, викладених у рішеннях у справах «Трофимчук проти України», «Серявін та інші проти України» обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

З урахуванням наведеного, суд зазначає, що решта долучених до матеріалів справи доказів та доводів сторін була ретельно досліджена судом і наведених вище висновків щодо наявності підстав для часткового задоволення позову не спростовує.

Судові витрати зі сплати судового збору відповідно до п. 2 ч. 1, п. 1 ч. 4, ч. 9 статті 129 Господарського процесуального кодексу України покладаються на відповідача пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Керуючись ст.ст. 73, 74, 76-80, 123, 129, 232, 233, 236-238, 252 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

1. Позовні вимоги задовольнити частково.

2. Стягнути з Державного підприємства Український авіаційний метеорологічний центр (08324, Київська обл., Бориспільський р-н, с. Гора, вул. Бориспіль-7, Аеропорт, код 23568810) на користь Державного підприємства Міжнародний аеропорт Бориспіль (08300, Київська обл., Бориспільський р-н, с. Гора, вул. Бориспіль-7, код 20572069) 2064 (дві тисячі шістдесят чотири) грн. 40 коп. пені, 237 (двісті тридцять сім) грн. 65 коп. 3% річних, 2677 (дві тисячі шістсот сімдесят сім) грн. 02 коп. інфляційних втрат, 74 (сімдесят чотири) грн. 69 коп. судового збору.

3. У задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Згідно з приписами ч.ч. 1, 2 статті 241 Господарського процесуального кодексу України рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення господарського суду може бути оскаржене в порядку та строки, передбачені ст.ст. 253, 254, 256-259 ГПК України.

Повне рішення складене 13.04.2023 р.

Суддя В.М. Бабкіна