СХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 березня 2023 року м. Харків Справа № 917/1206/21

Колегія суддів Східного апеляційного господарського суду у складі:

головуючий суддя Россолов В.В., суддя Склярук О.І. , суддя Хачатрян В.С.,

за участю секретаря судового засідання Беккер Т.М.,

за участю представників Фонду державного майна України, Державного підприємства "Чутове", Харківської обласної прокуратури, Головного управління Держгеокадастру у Полтавській області, 3-ої особи Хмари С.Л.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Східного апеляційного господарського суду апеляційну скаргу заступника керівника Полтавської обласної прокуратури, м. Полтава (вх. №1373 П/3) на рішення Господарського суду Полтавської області від 19.10.2022 (повний текст складено та підписано 31.10.2022) у справі №917/1206/21,

за позовом заступника керівника Полтавської обласної прокуратури, вул. 1100-річчя Полтава, 7, м.Полтава, 36000 в інтересах держави в особі органу, уповноваженого державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах:

1. Фонду державного майна України, вул.Генерала Алмазова,18/9, м.Київ, 01133

2. Полтавської обласної державної адміністрації, вул.Соборності,45, м.Полтава, 36014

3. Чутівської селищної ради Полтавської області, вул.Набережна,9, смт.Чутове, Полтавська область, 38800

до 1. Головного управління Держгеокадастру у Полтавській області, вул.Уютна, 23, м.Полтава, Полтавська область,36039

2. Державного підприємства "Чутове", вул.Центральна,12, кім.7, смт.Чутове, Полтавська область, 38800

3. Полтавської районної державної адміністрації Полтавської області (правонаступник Чутівської РДА), вул.Шевченка,5, м.Полтава, 36011

треті особи (залучені ухвалою Господарського суду Полтавської області від 26.08.2021 та ухвалою Господарського суду Полтавської області від 15.09.2021.

про визнання протиправними та скасування наказу та розпорядження,-

ВСТАНОВИЛА:

Заступник керівника Полтавської обласної прокуратури звернувся до Господарського суду Полтавської області в інтересах держави в особі органу, уповноваженого державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах: 1.Фонду державного майна України, 2. Полтавської обласної державної адміністрації, 3. Чутівської селищної ради Полтавської області з позовом до 1. Головного управління Держгеокадастру у Полтавській області 2. Державного підприємства "Чутове" 3. Полтавської районної державної адміністрації Полтавської області (правонаступник Чутівської РДА), в якому просить суд:- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Держгеокадастру у Полтавській області від 26.09.2018 №6544-СГ; -визнати протиправним та скасувати розпорядження Чутівської районної державної адміністрації Полтавської області від 12.10.2020 №172

В обгрунтуванні позову, прокурор зазначає, що наказ ГУ Держгеокадастру у Полтавській області від 26.09.2018 № 6544-СГ та розпорядження Чутівської РДА від 12.10.2020 № 172 є незаконними, а процедура розроблення проекту приватизації земель ДП "Чутове" проведена всупереч вимогам законодавства, що порушує права держави, як власника вказаних земель.

Рішенням Господарського суду Полтавської області від 19.10.2022 позов задоволено частково, визнано протиправним та скасовано розпорядження Чутівської районної державної адміністрації Полтавської області від 12.10.2020 №172, відмовлено у задоволенні вимог в частині визнання протиправним та скасування наказу Головного управління Держгеокадастру у Полтавській області від 26.09.2018 №6544-СГ, стягнуто з Полтавської районної державної адміністрації Полтавської області (правонаступник Чутівської РДА), вул.Шевченка,5, м.Полтава, 36011, ) на користь Полтавської обласної прокуратури (вул. 1100-річчя Полтава, 7, м.Полтава, 36000, ) 2270,00 грн судового збору.

Рішення суду першої інстанції в частині відмови в задоволенні позовних вимог обгрунтовано тим, що позовна вимога про визнання спірного наказу протиправним та його скасування задоволенню не підлягає.

Задовольняючи позовні вимоги місцевий господарський суд виходив з того, що процедура затвердження проекту землеустрою щодо приватизації земель ДП "Чутове", проведена з порушенням норм чинного законодавства на момент прийняття розпорядження голови Чутівської райдержадміністрації від 12.10.2020 р. №172.

Зертаючись з апеляційною скаргою прокурор повторно наголошує, що наказ ГУ Держгеокадастру у Полтавській області від 26.09.2018 № 6544-СГ є незаконним, суперечить вимогам законодавства, що, в свою чергу, порушує права держави, як власника вказаних земель.

Не погодившись з ухваленим рішенням заступник керівника Полтавської обласної прокуратури звернувся з апеляційною скаргою до Східного апеляційного господарського суду, в якій просить рішення господарського суду Полтавської області від 19.10.2022 у справі №917/1206/21 скасувати в частині відмови в позові і ухвалити нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити повністю.

Державне підприємство "Чутове", смт. Чутове, Полтавська область з рішенням Господарського суду Полтавської області від 19.10.2022 у справі №917/1206/21 також не погодилось, звернулось до Східного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального прва, просить оскаржуване рішення скасувати в частині задоволення позовних вимог, прийняти в цій частині нове рішення, яким відмовити в задоволенні позовних вимог.

Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 10.03.2023 призначено справу № 917/1206/21 до розгляду на 29.03.2023 о 10:30 год. у приміщенні Східного апеляційного господарського суду за адресою: 61058, місто Харків, проспект Незалежності, 13, 1-й поверх, в залі засідань. № 131, попереджено учасників справи, що в умовах дії режиму воєнного стану, задля забезпечення безпеки життю та здоров`ю учасників судового процесу, враховуючи приписи ст.3 Конституції України, розгляд апеляційної скарги може бути перенесений на іншу дату, запропоновано учасникам справи заздалегідь письмово визначитися із бажанням та можливістю взяти участь безпосередньо у судовому засіданні (або проведення його за відсутності представника), про що письмово повідомити Східний апеляційний господарський суд. Попередити, що неявка учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.Повідомити учасників справи про можливість участі в судовому засіданні в режимі відеоконференції, запропоновано учасникам справи для прискорення документообігу в межах цієї справи використовувати програму "Електронний суд" або надсилати документи з засвідченням електронним цифровим підписом уповноваженої особи на електронну адресу Східного апеляційного господарського суду: .

Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 29.03.2023 у справі № 917/1206/21 заяву Державного підприємства "Чутове" про відмову від апеляційної скарги задоволено, прийнято відмову Державного підприємства "Чутове" від апеляційної скарги на рішення Господарського суду Полтавської області від 19.10.2022 у справі №917/1206/21, апеляційне провадження за скаргою Державного підприємства "Чутове" на рішення Господарського суду Полтавської області від 19.10.2022 у справі №917/1206/21 закрито.

У судове засідання, яке відбулось 29.03.2023, зявились представник Фонду державного майна України, представник Державного підприємства "Чутове", представник Харківської обласної прокуратури, представник Головного управління Держгеокадастру у Полтавській області, представник 3-ої особи Хмари С.Л.

На початку судового засідання колегія суддів встановила подання Державним підприємством "Чутове" заяви про визнання позову та апеляційної скарги заступника керівника Полтавської обласної прокуратури в порядку ст.ст.191, 266 ГПК України.

Проаналізувавши зміст поданої заяви колегія суддів зазначає про таке.

Згідно до змісту статті 191 ГПК України позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. До ухвалення судового рішення у зв`язку з відмовою позивача від позову або визнанням позову відповідачем суд роз`яснює сторонам наслідки відповідних процесуальних дій, перевіряє, чи не обмежений представник відповідної сторони у повноваженнях на їх вчинення.У разі відмови позивача від позову суд по становляє ухвалу про закриття провадження у справі. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Суд не приймає відмову позивача від позову, визнання позову відповідачем у справі, в якій особу представляє її законний представник, якщо його дії суперечать інтересам особи, яку він представляє.

Відповідно до статті 266 ГПК України особа, яка подала апеляційну скаргу, має право доповнити чи змінити її протягом строку на апеляційне оскарження. У разі доповнення чи зміни апеляційної скарги особа, яка подала апеляційну скаргу, повинна подати докази надіслання копій відповідних доповнень чи змін до апеляційної скарги іншим учасникам справи; в іншому випадку суд не враховує такі доповнення чи зміни. Особа, яка подала апеляційну скаргу, має право відкликати її до постановлення ухвали про відкриття апеляційного провадження. Особа, яка подала апеляційну скаргу, має право відмовитися від неї, а інша сторона має право визнати апеляційну скаргу обґрунтованою в повному обсязі чи в певній частині до закінчення апеляційного провадження. У разі відмови від апеляційної скарги суд, за відсутності заперечень інших осіб, які приєдналися до апеляційної скарги, постановляє ухвалу про закриття апеляційного провадження. Визнання апеляційної скарги іншою стороною враховується судом апеляційної інстанції у частині наявності або відсутності фактів, які мають значення для вирішення справи. У разі закриття апеляційного провадження у зв`язку з відмовою від апеляційної скарги на судове рішення повторне оскарження цього рішення особою, яка відмовилася від скарги, не допускається.Суд апеляційної інстанції має право не приймати відмову від скарги або її відкликання з підстав, визначених у частині п`ятій статті 191 цього Кодексу.

Таким чином відповідач наділений правом визнання позовних вимог у ході розгляду справи у суді першої інстанції. Визнання апеляційної скарги відповідачем враховується судом апеляційної інстанції у частині наявності або відсутності фактів, які мають значення для вирішення справи.

Оскільки відповідач був належним чином повідомленим з приводу руху справи у суді першої інстанції, визнання позову на стадії апеляційного перегляду не створює жодних правових наслідків, у звязку з чим колегія суддів відмовляє в задоволенні відповідної заяви. Визнання апеляційної скарги відповідачем враховується судом апеляційної інстанції у частині наявності або відсутності фактів, які мають значення для вирішення справи.

Проаналізувавши матеріали справи колегія суддів встановила такі обставини спору.

Полтавською обласною прокуратурою під час вивчення питання законності розроблення та затвердження проекту приватизації земель Державного підприємства "Чутове" (далі - ДП "Чутове") установлено, що на підставі рішення XI сесії XXII скликання Чутівської селищної Ради народних депутатів Чутівського району Полтавської області від 26.11.1997 Військовому племзаводу "Чутове" видано Державний акт на право постійного користування землею серії І-ПЛ № 001880 щодо земельних ділянок загальною площею 2775,5 га для сільськогосподарського використання. Вказаний акт зареєстровано в Книзі записів державних актів на право постійного користування землею 14.03.2000 за № 57.

У подальшому, на підставі розпоряджень Кабінету Міністрів України від 26.07.2006 № 431-р "Про передачу цілісних майнових комплексів військових радгоспів до сфери управління Мінагрополітики" та від 07.09.2011 № 833-р "Про передачу цілісних майнових комплексів військових радгоспів до сфери управління Мінагрополітики" згідно з актом приймання-передачі від 06.03.2012 цілісний майновий комплекс, в тому числі із земельними ділянками, передано від Міністерства оборони України до Міністерства аграрної політики та продовольства України.

Відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України від 12.05.2015 № 271 "Про проведення прозорої та конкурентної приватизації у 2015-2017 роках" ДП "Чутове" визначено об`єктом, що підлягає приватизації у 2015-2017 роках.

На підставі наказу від 09.09.2015 Міністерством аграрної політики та продовольства України ДП "Чутове" передано Регіональному відділенню Фонду державного майна України по Полтавській області.

Наказом Фонду державного майна України від 28.12.2018 № 1637 затверджено перелік єдиних майнових комплексів, що підлягають приватизації у 2019 році, одним з яких є майновий комплекс ДП "Чутове".

Відповідно до наказу Регіонального відділення Фонду державного майна України по Полтавській області від 23.01.2019 № 25 прийнято рішення про приватизацію об`єкта державної власності малої приватизації Єдиного майнового комплексу ДП "Чутове".

Згідно з відомостями Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, ДП "Чутове" входить до сфери управління Фонду державного майна України, засновником вказано Регіональне відділення Фонду державного майна України по Полтавській та Сумській областях.

На офіційному сайті Фонду державного майна України розміщена інформація про об`єкт приватизації ДП "Чутове" (доступна за посилання: http://www.spfu.gov.ua/ua/sale-obi/2391), у тому числі, щодо наявності у підприємства в постійному користуванні 9 земельних ділянок сільськогосподарського призначення загальною площею 2749,5261 га з наступним кадастровими номерами: :00:005:0288, :00:004:0322, :00:006:0496, :00:006:0495, :00:006:0497, :00:003:0087, :00:004:0323, :00:004:0395, :00:006:0571.

Водночас, 04.09.2018 трудовим колективом ДП "Чутове" вирішено питання приватизації земель державного підприємства. Визначено 67 осіб, що є працівниками та пенсіонерами вказаного підприємства, які мають право на отримання земельної частки (паю) при приватизації державного підприємства.

Головним управлінням Держгеокадастру у Полтавській області (далі - ГУ Держгеокадастру у Полтавській області) прийнято наказ від 26.09.2018 № 6544-СГ, яким на підставі звернення представника трудового колективу ДП "Чутове", надано дозвіл на розроблення проекту щодо приватизації земель сільськогосподарського призначення державної власності площею 2775,5 га.

На підставі зазначеного наказу Державним підприємством "Полтавський науково-дослідний та проектний інститут землеустрою" виготовлено проект приватизації земель.

Вказаний проект землеустрою затверджено розпорядженням Чутівської районної державної адміністрації Полтавської області (далі - Чутівська РДА) від 12.10.2020 № 172.

Прокурор зазначає, що наказ ГУ Держгеокадастру у Полтавській області від 26.09.2018 № 6544-СГ та розпорядження Чутівської РДА від 12.10.2020 № 172 є незаконними, а процедура розроблення проекту приватизації земель ДП "Чутове" проведена всупереч вимогам законодавства, що, в свою чергу, порушує права держави, як власника вказаних земель.

Так, відповідно до Державного акта серії І-ПЛ № 001880 у постійному користуванні ДП "Чутове" перебувають земельні ділянки загальною площею 2775,5 га.

Частина земель розташована в межах прибережної захисної смуги, також деякі земельні ділянки знаходяться під водними об`єктами.

З метою внесення відомостей про них до Державного земельного кадастру ДП "Чутове" протягом 2017 року отримано згоди на розроблення технічної документації із землеустрою щодо встановлення (відновлення) меж земельних ділянок в натурі (на місцевості) від органів уповноважених розпоряджатися землями відповідних категорій, а саме: щодо земель сільськогосподарського призначення ГУ Держгеокадастру у Полтавській області надано згоду, яка оформлена листом від 23.03.2017 № 19-16-0.3-2079/2- 17 та щодо земель водного фонду Полтавською обласною державною адміністрацією (далі - Полтавська ОДА) надано згоду, яка оформлена листом від 24.03.2017 № 01-72/582.

Після прийняття рішення трудовим колективом ДП "Чутове" щодо приватизації земель державного підприємства, представником вказаного колективу направлено до ГУ Держгеокадастру у Полтавській області заяву, яка зареєстрована в Головному управлінні 05.09.2018 за № Р-12941/0/25-18. До заяви долучено 7 витягів з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, витяг із Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців, копія протоколу № 2 загальних зборів трудового колективу ДП "Чутове", копія архівної довідки про колишніх працівників, оригінал примірнику переліку осіб, які мають право на отримання земельної частки (паю) ДП "Чутове", а також копії документів, що посвідчують особу громадян.

Наказом від 26.09.2018 № 6544-СГ ГУ Держгеокадастру у Полтавській області надано дозвіл на розроблення проекту землеустрою щодо приватизації земель ДП "Чутове" загальною площею 2775,5 га.

Проте, при прийнятті зазначеного рішення ГУ Держгеокадастру у Полтавській області не було надано належної оцінки поданим документам, що підтверджується наступним.

До заяви про надання дозволу на розроблення проекту приватизації земель долучено витяги з Державного реєстру речових із індексними номерами: 93029594, 93003662, 93021052, 93037828, 93028271, 92986867, 93020413.

Загальна площа земельних ділянок відповідно до вказаних витягів становить - 2775,5 га. Разом з тим, згідно з відомостями Державного земельного кадастру площа земельної ділянки кадастровий номер :00:003:0087 становить 186,4354 га (згідно з витягом з Держаного реєстру прав № 93029594 - 263,382 га), площа земельної ділянки кадастровий номер :00:006:0497 становить 34,2417 га (згідно з витягом з Держаного реєстру прав № 93003662 - 34,2417 га), площа земельної ділянки кадастровий номер :00:006:0495 становить 108,4742 га (згідно з витягом з Держаного реєстру прав № 93021052 - 106,346 га), площа земельної ділянки кадастровий номер :00:006:0496 становить 1162,238 га (згідно з витягом з Держаного реєстру прав № 93037828 - 1463,4583 га), площа земельної ділянки кадастровий номер :00:005:0288 становить 407,9968 га (згідно з витягом з Держаного реєстру прав № 93028271 - 403,5603 га), площа земельної ділянки кадастровий номер :00:004:0323 становить 91,3575 га (згідно з витягом з Держаного реєстру прав № 92986867 - 86,4968 га), площа земельної ділянки кадастровий номер :00:004:0322 становить 418,6735 га (згідно з витягом з Держаного реєстру прав № 39020413 - 418,0149 га).

З урахування наведеного загальна площа земельних ділянок відповідно до витягів з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно становить 2775,5 га, у той же час загальна площа земельних ділянок відповідно до даних Державного земельного кадастру становить 2408,7585 га.

Прокурор зазначає, що ГУ Держгеокадастру у Полтавській області не здійснювалося належне опрацювання документів та відомостей щодо земельних ділянок, в тому числі Державного акта на право постійного користування та відомостей з Державного земельного кадастру, також не встановлювалася відповідність місця розташування земельних ділянок згідно з поданими документами та розташуванням земельних ділянок відповідно до Державного акта на право постійного користування. Головним управлінням фактично надано дозвіл на розроблення документації із землеустрою без з`ясування реальної наявності земель щодо яких такий дозвіл надавався чим порушено інтереси держави та публічний порядок розпорядження землями.

Аналізуючи наявність підстав для представництва прокурором інтересів держави у даній справі колегія суддів враховує таке.

Згідно зі статтею 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Відповідно до частини 3 статті 23 Закону України "Про прокуратуру" прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною 4 цієї статті.

Отже, виключними випадками, за яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді, є порушення або загроза порушення інтересів держави.

Аналіз наведених законодавчих положень дає підстави для висновку, що виключними випадками, за яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді, є порушення або загроза порушення інтересів держави. Ключовим для застосування цієї конституційної норми є поняття "інтерес держави". Враховуючи, що інтереси держави є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах. Таким чином, "інтереси держави" охоплюють широке і водночас чітко не визначене коло законних інтересів, які не піддаються точній класифікації, а тому їх наявність повинна бути предметом самостійної оцінки суду у кожному конкретному випадку звернення прокурора з позовом.

В контексті спірних правовідносин, порушення інтересів держави полягає у незаконній передачі водного об`єкта та земель водного фонду в оренду всупереч встановленому законом порядку.

Відповідно до статті 53 ГПК України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі набуває статусу позивача.

Частиною четвертою статті 53 ГПК України передбачено, що прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує: 1) в чому полягає порушення інтересів держави, 2) необхідність їх захисту, 3) визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає 4) орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Згідно з висновком, викладеним у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 року по справі №912/2385/18, відповідно до статті 23 Закону України "Про прокуратуру" представництво прокурором держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів держави, у випадках та порядку, встановлених законом (частина перша). Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження (далі - компетентний орган), а також у разі відсутності такого органу (частина третя). Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень (абзаци перший - третій частини четвертої).

Підставою для представництва прокурором інтересів держави в суді є належне обґрунтування, підтверджене достатніми доказами, зокрема (але не виключно): повідомленням прокурора на адресу відповідного компетентного органу про звернення до суду від його імені, відповідними запитами, а також копіями документів, отриманих від такого органу, що свідчать про наявність підстав для такого представництва.

Прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу. Бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

Звертаючись до відповідного компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

Аналіз частини 3 статті 23 Закону України "Про прокуратуру" дає підстави стверджувати, що прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках:

1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження;

2) у разі відсутності такого органу.

Перший "виключний випадок" передбачає наявність органу, який може здійснювати захист інтересів держави самостійно, а другий - відсутність такого органу. Однак підстави представництва інтересів держави прокуратурою у цих двох випадках істотно різняться.

У першому випадку прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює його неналежно.

"Нездійснення захисту" має прояв в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень - він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається.

Здійснення захисту "неналежним чином" має прояв в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, яка проте є неналежною.

"Неналежність" захисту може бути оцінена з огляду на встановлений порядок захисту інтересів держави, який, серед іншого, охоплює досудове з`ясування обставин порушення інтересів держави, обрання способу їх захисту та ефективне здійснення процесуальних прав позивача.

Таким чином, пред`явлення даної позовної заяви, як зазначає прокуратура, спрямоване на задоволення суспільного інтересу у відновленні законності при вирішенні суспільно значимого питання, а саме: скасування протиправних рішень органів державної влади та попередження незаконного вибуття з державної власності земель. Незаконне прийняття рішень без відповідних повноважень та у спосіб, не передбачений законодавством, порушує інтереси держави у сфері використання та охорони земель, ефективного і раціонального використання земельних ресурсів.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню, тощо.

Положеннями частини 4 статті 23 Закону України "Про прокуратуру" передбачено, що наявність підстав для представництва може бути оскаржена суб`єктом владних повноважень. Таке оскарження означає право на спростування учасниками процесу обставин, на які посилається прокурор у позовній заяві, поданій в інтересах держави в особі компетентного органу, для обґрунтування підстав для представництва.

Таким чином, в контексті зазначених вище обставин, звернення до Фонду державного майна України (як органу управління ДП "Чутове" без згоди якого розроблено проект землеустрою щодо приватизації земель державного підприємства, що є передумовою до припинення права постійного користування нею та її вибуття з державної власності), Полтавської ОДА та Чутівської селищної ради (як органів уповноважених розпоряджатися землями водного фонду) з повідомленням про виявлені порушення прав держави, а також запропоновано вжити заходів, спрямованих на захист відповідних прав та інтересів (листи Полтавської обласної прокуратури до Фонду державного майна України від 29.04.2021 № 15/1- 568вих-21, Полтавської ОДА від 29.04.2021 № 15/1-566вих-21 та від 21.05.2021 № 15/1-648вих-21, а також Чутівської селищної ради від 05.07.2021 № 15/1- 878вих-21) - є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав представництва прокурором інтересів держави у цій справі.

Зважаючи на докази, подані прокурором щодо підстав звернення з позовом в інтересах держави в особі визначеного прокурором позивача, суд вважає обґрунтованими підстави представництва прокурором інтересів держави в особі Фонду державного майна України, Полтавської обласної державної адміністрації, Чутівської селищної ради Полтавської області у цій справі.

Надаючи правову кваліфікацію викладеним обставинам в межах вимог апеляційної скарги колегія суддів зазначає про таке.

Статтею 14 Конституції України встановлено, що земля є основним національним багатством, що перебуває під особливою охороною держави. Право користування землею набувається і реалізується громадянами, юридичними особами та державою виключно відповідно до закону.

Згідно зі статтею 3 Земельного кодексу України земельні відносини регулюються Конституцією України, цим Кодексом, а також прийнятими відповідно до них нормативно-правовими актами.

Щодо вимог позивача про визнання протиправним та скасувати наказ Головного управління Держгеокадастру у Полтавській області від 26.09.2018 №6544-СГ "Про надання дозволу на розроблення документації із землеустрою", слід зазначити наступне.

Відповідно до статті 21 Цивільного кодексу України суд визнає незаконним та скасовує правовий акт індивідуальної дії, виданий органом державної влади, органом влади Автономної Республіки Крим або органом місцевого самоврядування, якщо він суперечить актам цивільного законодавства і порушує цивільні права або інтереси.

За змістом статей 15 і 16 ЦК України кожна особа має право на звернення до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права у разі його порушення, невизнання або оспорювання та інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

При цьому, розглядаючи відповідний спір, суд має установити, чи були порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси осіб, які звертаються з позовом, та чи є обраний позивачем спосіб захисту ефективним, тобто таким, що забезпечить поновлення порушеного права.

Велика Палата Верховного Суду неодноразово зазначала, що застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від виду та змісту правовідносин, які виникли між сторонами, від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Таке право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричинених цими діяннями наслідкам (близькі за змістом висновки викладені у постановах Великої Палати Верховного Суду від 05 червня 2018 року у справі № 338/180/17 (пункт 57), від 11 вересня 2018 року у справі № 905/1926/16 (пункт 40), від 30 січня 2019 року у справі № 569/17272/15-ц, від 11 вересня 2019 року у справі № 487/10132/14-ц (пункт 89), від 16 червня 2020 року у справі № 145/2047/16-ц (пункт 7.23)).

Проте вимоги про визнання наказів незаконними та їх скасування є неефективним способом захисту, адже задоволення таких вимоги не призведе до відновлення володіння відповідною земельною ділянкою.

Зазначений наказ Головного управління Держгеокадастру у Полтавській області є актом ненормативного характеру, що застосовуюється одноразово із прийняттям якого виникають правовідносини, пов`язані з реалізацією певних суб`єктивних прав та охоронюваних законом інтересів.

До того ж, зазначений наказ є актом ненормативного характеру, який вичерпав свою дію внаслідок виконання. Скасування такого акту не породжує наслідків для користувача земельної ділянки. Відтак обраний спосіб захисту порушеного права (оскарження рішення суб`єкта владних повноважень) не забезпечує його реального захисту.

Аналогічна правова позиція висловлена у постанові Верховного Суду від 21.02.2018 у справі № 905/3280/16, у постанові Великої Палати Верховного Суду від 11.02.2020 у справі № 922/614/19, у постанові 28 вересня 2022 року у справі № 483/448/20

Таким чином, всупереч аргументам апелянта, колегія суддів дійшла висновку про відсутність підстав для визнання наказу Головного управління Держгеокадастру у Полтавській області від 26.09.2018 №6544-СГ "Про надання дозволу на розроблення документації із землеустрою" протиправним та його скасування.

З огляду на викладене, суд першої інстанції дійшов законного висновку, що вимога про визнання спірного наказу протиправним та його скасування задоволенню не підлягає.

У зв`язку з цим колегія суддів дійшла висновку про відсутність підстав для задоволення апеляційної скарги в зв`язку з її юридичною та фактичною необґрунтованістю та відсутністю фактів, які свідчать про те, що оскаржуване рішення прийнято з порушенням судом норм права. Доводи апеляційної скарги не спростовують наведені висновки колегії суддів, у зв`язку з чим апеляційна скарга заступника керівника Полтавської обласної прокуратури не підлягає задоволенню з підстав викладених вище, а оскаржуване рішення Господарського суду Полтавської області від 19.10.2022 у справі №917/1206/21 має бути залишено без змін.

Оскільки колегія суддів дійшла висновку про відмову в задоволенні апеляційної скарги, судові витрати понесені заявником апеляційної скарги, у зв`язку з переглядом справи у суді апеляційної інстанції, відшкодуванню не підлягають в силу приписів статті 129 Господарського процесуального кодексу України.

Керуючись статтями 13, 74, 76-79, 126, 129, 269, п.1 ч.1 ст.275, 276, 282, 284 Господарського процесуального кодексу України, колегія суддів Східного апеляційного господарського суду,-

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу заступника керівника Полтавської обласної прокуратури залишити без задоволення.

Рішення Господарського суду Полтавської області від 19.10.2022 у справі №917/1206/21 залишити без змін

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом двадцяти днів з дня складення її повного тексту.

Повний текст постанови складено 10.04.2023.

Головуючий суддя В.В. Россолов

Суддя О.І. Склярук

Суддя В.С. Хачатрян