УХВАЛА

10 квітня 2023 року

м. Київ

cправа № 916/1618/20

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Білоуса В.В. - головуючого,Васьковського О. В., Погребняка В. Я.

розглянувши матеріали касаційної скарги Товариства з додатковою відповідальністю "Страхове товариство "МегаПоліс"

на постанову Південно-західного апеляційного господарського суду

від 03.10.2022

та на додаткову постанову Південно-західного апеляційного господарського суду

від 01.11.2022

та на додаткову постанову Південно-західного апеляційного господарського суду

від 21.12.2022

у справі № 916/1618/20

за позовом Товариства додатковою відповідальністю "Страхове товариство "МегаПоліс"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "КТЛ Україна"

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача: Приватне акціонерне товариство "МХП"

про відшкодування збитків у розмірі 4 138 622,96 грн.,-

ВСТАНОВИВ:

Товариство з додатковою відповідальністю "Страхове товариство "МегаПоліс" звернулось із касаційною скаргою на постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 03.10.2022 та на додаткову постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 01.11.2022 та на додаткову постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 21.12.2022 у справі № 916/1618/20.

Автоматизованою системою документообігу суду для розгляду касаційної скарги Товариства з додатковою відповідальністю "Страхове товариство "МегаПоліс" у справі № 916/1618/20 визначено колегію суддів у складі: головуючого судді - Білоуса В.В., судді - Погребняка В. Я., судді - Васьковського О. В., що підтверджується протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 28.02.2023.

05.03.2023, 07.03.2023 від Товариства з обмеженою відповідальністю "КТЛ Україна" надійшли заяви про зловживання процесуальними правами, в яких останній просить визнати подану Товариством з додатковою відповідальністю "Страхове товариство "МегаПоліс" касаційну скаргу та клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження зловживанням процесуальними правами та залишити їх без розгляду.

20.03.2023 ухвалою Верховного суду відкладено розгляд питання про відкриття чи відмову у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Товариства з додатковою відповідальністю "Страхове товариство "МегаПоліс" на постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 03.10.2022 та на додаткову постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 01.11.2022 та на додаткову постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 21.12.2022 у справі № 916/1618/20, повернення касаційної скарги без розгляду, до надходження оригіналів матеріалів справи № 916/1618/20 до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду та витребувано з Господарського суду Вінницької області, Південно-західного апеляційного господарського суду оригінали матеріалів справи № 916/1618/20.

На виконання вимог ухвали суду від 20.03.2023 до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду надійшли матеріали справи № 916/1618/20.

Пунктом 2 частини 4 статті 290 Господарського процесуального кодексу України визначено, що до касаційної скарги додаються, зокрема, документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір".

Частиною першою статті 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Підпунктом 5 пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" (в редакції чинній на момент подачі касаційної скарги) передбачено, що ставка судового збору за подання до господарського суду касаційної скарги на рішення суду встановлюється у розмірі - 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Згідно з підпунктом 1 пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" (в редакції чинній на момент подачі позову), за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору становила 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно вимог прохальної частини касаційної скарги Товариства з додатковою відповідальністю "Страхове товариство "МегаПоліс", скаржник просить скасувати постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 03.10.2022 та на додаткову постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 01.11.2022 та на додаткову постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 21.12.2022 у справі № 916/1618/20.

Таким чином, за подання касаційної скарги скаржник мав сплатити судовий збір в розмірі 124 158,68 грн (62 079,34 (1,5 відсотка від оспорюваної суми) х 200% = 124 158,68).

Проте, матеріали касаційної скарги Товариства з додатковою відповідальністю "Страхове товариство "МегаПоліс" не містять документів, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Вищевказане підтверджується також актом від 28.02.2023 №29.1-08/89, складеним на підставі Інструкції з діловодства Верховного суду про тре, що при огляді касаційної скарги, яка надійшло від Товариства з додатковою відповідальністю "Страхове товариство "Мега Поліс" на електрону адресу суду, не виявилось вказаного у додатку касаційної скарги доказу сплати судового збору.

Частиною 2 статті 292 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Частиною другою статті 174 вказаного Кодексу передбачено, що в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Враховуючи зазначене, з метою усунення допущених недоліків оформлення касаційної скарги, скаржнику слід сплатити судовий збір у розмірі 124 158,68 грн, який має бути перерахований за такими реквізитами: отримувач коштів: ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102; код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783; банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); номер рахунку отримувача (стандарт IBAN): UA0026007; код класифікації доходів бюджету: 22030102; "Судовий збір (Верховний Суд, 055)", надавши суду оригінал документу, що підтверджує сплату судового збору в розмірі 124 158,68 грн. за подання касаційної скарги на постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 03.10.2022 у справі № 916/1618/20.

Згідно вимог ст. 288 Господарського процесуального кодексу України, касаційна скарга на судове рішення подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, що оскаржується, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині четвертій статті 293 цього Кодексу.

Повний текст оскаржуваної постанови Південно-західного апеляційного господарського суду від 03.10.2022 у справі № 916/1618/20 складено та підписано 12.10.2022. Враховуючи зазначене, останній день строку встановленого для оскарження постанови Південно-західного апеляційного господарського суду від 03.10.2022 в касаційному порядку припадав на 01.11.2022.

В даному випадку, скаржник звернувся до Верховного Суду із касаційною скаргою на постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 03.10.2022 у справі № 916/1618/20 - 27.02.2023, тобто поза межами процесуального строку на касаційне оскарження.

Проте, касаційна скарга Товариства з додатковою відповідальністю "Страхове товариство "МегаПоліс" містить клопотання про поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження постанови Південно-західного апеляційного господарського суду від 03.10.2022 та на додаткової постанови Південно-західного апеляційного господарського суду від 01.11.2022 та на додаткової постанови Південно-західного апеляційного господарського суду від 21.12.2022 у справі № 916/1618/20, яке мотивоване тим, що 03.10.2022 в судовому засіданні було оголошено вступну та резолютивну частини постанови Південно-західного апеляційного господарського суду. Вказана постанова від 03.10.2022 позивачу вручена не була, як і постанови від 01.11.2022 та 21.12.2022, але після звернення до суду апеляційної інстанції із заявою про отримання судового рішення, 31.01.2023 судом апеляційної інстанції було направлено повний текст оскаржуваних постанов.

Повний текст оскаржуваної постанови Південно-західного апеляційного господарського суду від 03.10.2022 у справі № 916/1618/20 складено та підписано 12.10.2022. Враховуючи зазначене, останній день строку встановленого для оскарження постанови Південно-західного апеляційного господарського суду від 03.10.2022 в касаційному порядку припадав на 01.11.2022.

Суд касаційної інстанції зазначає, що в судовому засіданні 03.10.2022 був присутній представник Товариства з додатковою відповідальністю "Страхове товариство "МегаПоліс" за довіреністю №04/01/22-4 від 04.01.2022 Калюжна О. Ю.

За змістом ч. 1 ст. 61 ГПК України представник, який має повноваження на ведення справи в суді, здійснює від імені особи, яку він представляє, її процесуальні права та обов`язки.

Отже, скаржнику Товариству з додатковою відповідальністю "Страхове товариство "Мега Поліс" в особі його представника достеменно було відомо про результати розгляду його апеляційної скарги.

Також, з матеріалів справи (з.а.с. 213 та а. с. 214 т. 52) вбачається, що судом апеляційної інстанції 13.10.2022 на електронну адресу позивача: направлено постанову Північно-західного апеляційного господарського суду від 03.10.2022 у справі № 916/1618/20.

21.10.2022 Південно-західним апеляційним господарським судом зареєстровано відзив(заперечення) скаржника на заяву про ухвалення додаткового рішення, який надійшов на адресу суду електронною поштою з електронної адреси , що підтверджується матеріалами справи.

25.10.2022 також на електрону адресу суд апеляційної інстанції надійшла заява Товариства з додатковою відповідальністю "Страхове товариство "МегаПоліс" від 23.10.2022 про участь в судовому засіданні по справі призначеної на 01.11.2022 на 12:30 в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду.

Вищезазначене клопотання позивача ухвалою Південно-західного апеляційного господарського суду від 01.11.2022 № 916/1618/20 було задоволено та призначено розгляд справи на 01.11.2022 на 12:30 в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів, однак відповідно протоколу судового засідання в режимі відеоконференції від 01.11.2022 у справі № 916/1618/20 представник позивача участі не приймав.

Окрім того в матеріалах справи наявна заява про видачу судового наказу Товариства додатковою відповідальністю "Страхове товариство "Мега Поліс" подана до суду першої інстанції 06.12.2022 в якій зазначено, що 03.10.2022 Південно-західного апеляційного прийнято постанову у даній справі, якою рішення господарського суду Одеської області від 29.10.2021 у справі № 916/1618/20 скасовано частково, відмовлено в задоволені позовних вимог про відшкодування збитків у розмірі 2 736 896,70 грн. в іншій частині рішення господарського суду Одеської області від 29.10.2021 у справі № 916/1618/20 залишено без змін та доручено господарському суду Одеської області видати наказ, тому позивач в вищезазначеній заяві просить суд першої інстанції видати наказ на виконання судового рішення у справі № 916/1618/20.

Крім того, матеріали справи містять докази направлення повного тексту оскаржуваних судових рішень на електронну адресу Товариства додатковою відповідальністю "Страхове товариство "МегаПоліс".

Як вбачається з Єдиного державного реєстру судових рішень, постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 03.10.2022 у справі № 916/1618/20 оприлюднена 14.10.2022, постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 01.11.2022 у справі № 916/1618/20 оприлюднена 07.11.2022, а постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 21.12.2022 у справі № 916/1618/20 оприлюднена 26.12.2022.

Інформацію з вищезазначеного реєстру слід вважати загальновідомою згідно із Законом України "Про доступ до судових рішень".

Відповідно до частини першої статті 3 Закону України «Про доступ до судових рішень» для доступу до судових рішень судів загальної юрисдикції Державна судова адміністрація України забезпечує ведення Єдиного державного реєстру судових рішень. Нормами статті 4 цього Закону передбачено, що судові рішення, внесені до Реєстру, є відкритими для безоплатного цілодобового доступу на офіційному веб-порталі судової влади України. Для реалізації права доступу до судових рішень, внесених до Реєстру, користувачу надаються можливості пошуку, перегляду, копіювання та роздрукування судових рішень або їхніх частин.

Враховуючи зазначене, скаржник не був позбавлений можливості ознайомитись із ухваленою Південно-західним апеляційним господарським судом постановою від 03.10.2022, 01.11.2022 та від 21.12.2022 в Єдиному державному реєстрі судових рішень, текст якої оприлюднено 24.12.2021, та раніше звернутись до Верховного Суду із касаційною скаргою, в межах строків, визначених статтею 288 ГПК України, а звернувся тільки 20.01.2022.

Отже можливість дізнатись про стан відомого скаржнику судового провадження залежала виключно від власного волевиявлення скаржника, який повинен був в розумні інтервали часу вживати всі необхідні заходи, щоб дізнатись про стан відомого йому судового провадження.

Окрім того в матеріалах справи наявна заява адвоката в інтересах Товариства додатковою відповідальністю "Страхове товариство "МегаПоліс" Білунової С. Г. від 07.10.2022 року про ознайомлення з матеріалами справи, на якому зазначено, що остання 18.10.2022 ознайомилась з матеріалами справи.

Також слід зазначити, що на з.а.с. 213 т. 52 матеріалів справи № 916/1618/20 міститься відмітка з підписом Білунової С. Г. про ознайомлення з постановою Південно-західного апеляційного господарського суду від 03.10.2022 датована 18.10.2022.

Сторони мають цікавитися станом відомих їм судових проваджень, а особливо у випадку, коли скаржник зацікавлений у вирішенні питання про відкриття провадження у справі, оскільки саме він не погоджується з рішенням суду попередньої інстанції і ставить під сумнів його законність.

Відповідно до частини першої статті 43 Господарського процесуального кодексу України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами, зловживання процесуальними правами не допускається.

Частиною другою статті 288 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення. Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині четвертій 4 статті 293 цього Кодексу.

Відповідно до частини 1 статті 119 Господарського процесуального кодексу України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій.

Зі змісту наведеної правової норми вбачається, що законодавець не передбачив обов`язок суду автоматично поновлювати пропущений строк за наявності відповідного клопотання заявника, оскільки в кожному випадку суд має чітко визначити, з якої саме поважної причини такий строк було пропущено та чи підлягає він поновленню.

Таким чином, для поновлення процесуального строку суд має встановити наявність об`єктивно непереборних обставин, які перешкоджали вчасному зверненню зі скаргою на судове рішення, у зв`язку з чим заявник має довести суду їх наявність та непереборність, оскільки в іншому випадку нівелюється значення чіткого окреслення законодавчо закріплених процесуальних строків.

Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини, яка є джерелом права (стаття 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини») Європейський суд з прав людини у рішенні від 07.07.1989 у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Верховний Суд зазначає, що право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується із обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (пункт 35 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії» (Alimentaria Sanders S.A. v. Spain) від 07.07.1989).

Строк є розумним, якщо він передбачає час, достатній, з урахуванням обставин справи, для вчинення процесуальної дії, та відповідає завданню господарського судочинства (частина друга статті 114 Господарського процесуального кодексу України).

Згідно з частиною третьою статті 13 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Частиною четвертою статті 13 Господарського процесуального кодексу України унормовано, що кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою. Отже, кожна держава встановлює правила судової процедури, зокрема й процесуальні заборони та обмеження, спрямовані на недопущення безладного перебігу судового процесу (за змістом рішення Європейського суду з прав людини від 20.05.2010 у справі «Пелевін проти України»).

Причини пропуску строку є поважними, якщо обставини, які зумовили такі причини, є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Однак таких обставин скаржником не наведено.

За змістом статті 6 Конвенції з прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) кожен при вирішенні питання щодо прав та обов`язків має право на справедливий і відкритий розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, визначеним законом.

Відповідно до частини 1 статті 11 Господарського процесуального кодексу України суд при розгляді справи керується принципом верховенства права, складовою якого є юридична визначеність.

Принцип юридичної визначеності є одним із суттєвих елементів принципу верховенства права. В його основі лежить відоме з римського права положення res judicata (лат. «вирішена справа»), відповідно до якого остаточне рішення правомочного суду, яке вступило в силу, є обов`язковим для сторін і не може переглядатися. Іншими словами, цей принцип гарантує остаточність рішень («що вирішено - вирішено і не має переглядатися до безмежності»).

Згідно із статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

У пункті 41 рішення від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України» Європейський суд з прав людини вказав, що «правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави. Суд визнає, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata, особливо як у цій справі, коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів ні у часі, ні в підставах для поновлення строків».

Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані (див. de Rada Cavanilles v. Spain, рішення від 28.10.1998, Reports 1998 -VIII, с. 3255, § 45, Peretyaka and Sheremetyev v. Ukraine, № 17160/06 та № 35548/06, § 34, ЄСПЛ, від 21.12.2010)

Принцип правової визначеності застосовується не лише щодо сторін, але й щодо національних судів (Diya 97 v. Ukraine, №19164/04, § 47, ЄСПЛ, від 21.10.2010).

У справі «Устименко проти України» Європейський суд з прав людини зазначив, що сама концепція «поважних причин» не є чіткою, тому для національних судів ще важливішим було вказати причини свого рішення про поновлення пропущеного строку і відновлення провадження у справі заявника.

Якщо строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності.

Суд повторює, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, який передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами (див. рішення у справі «Рябих проти Росії» (Ryabykh v. Russia), заява № 52854/99, п.п. 51 і 52, ECHR 2003-Х).

Виходячи із зазначених критеріїв, Європейський суд з прав людини визнає легітимними обмеженнями встановлені державами - членів Ради Європи вимоги щодо строків оскарження судових рішень (рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Нешев проти Болгарії» від 28.10.2004).

Фактично норма про можливість поновлення процесуальних строків є, по суті, пільгою, яка може застосовуватися як виняток із загального правила, оскільки в іншому випадку нівелюється суть чіткого встановлення законодавцем кожного з процесуальних строків (аналогічна позиція викладена у постанові Верховного Суду від 09.10.2018 у справі № 5/452/06).

Таким чином, оцінивши наведені у клопотанні доводи скаржника в обґрунтування підстав для поновлення строку на касаційне оскарження постанови Південно-західного апеляційного господарського суду від 03.10.2022 та на додаткову постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 01.11.2022 та на додаткову постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 21.12.2022 у справі № 916/1618/20, Суд визнає їх неповажними.

Частиною третьою статті 292 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 288 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними.

При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку.

З огляду на викладене, касаційна скарга Товариства з додатковою відповідальністю "Страхове товариство "МегаПоліс" на постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 03.10.2022 та на додаткову постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 01.11.2022 та на додаткову постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 21.12.2022 у справі № 916/1618/20 підлягає залишенню без руху на підставі ч. ч. 2, 3 ст. 292 Господарського процесуального кодексу України.

Щодо заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "КТЛ Україна" про зловживанням Товариством з додатковою відповідальністю "Страхове товариство "МегаПоліс" процесуальними правами та повернення її без розгляду, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 42 ГПК України учасники справи мають право подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

За змістом статті 43 ГПК України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню господарського судочинства, зокрема, подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, спрямованих на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення. Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання. Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Колегія суддів враховує, що керуючись приписами статті 287 ГПК України, Товариство з додатковою відповідальністю "Страхове товариство "МегаПоліс" реалізувало надане йому процесуальне право на звернення до суду з касаційною скаргою.

Оскільки зазначена касаційна скарга скаржником була подана вперше, то правові підстави для визнання вказаних процесуальних дій Товариства з додатковою відповідальністю "Страхове товариство "МегаПоліс" щодо подання касаційної скарги та клопотання про поновлення строку зловживанням процесуальними правами у касаційного суду відсутні.

За таких обставин клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "КТЛ Україна", про зловживанням Товариством з додатковою відповідальністю "Страхове товариство "Мега Поліс" процесуальними правами та повернення їх без розгляду, підлягають відхиленню.

На підставі викладеного та керуючись статтями 234, 235, 288, 292 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд, -

У Х В А Л И В:

1. Підстави наведені у клопотанні Товариства з додатковою відповідальністю "Страхове товариство "МегаПоліс" про поновлення строку на касаційне оскарження постанови Південно-західного апеляційного господарського суду від 03.10.2022 та на додаткову постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 01.11.2022 та на додаткову постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 21.12.2022 у справі № 916/1618/20- визнати неповажними.

2. Касаційну скаргу Товариства з додатковою відповідальністю "Страхове товариство "МегаПоліс" на постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 03.10.2022 та на додаткову постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 01.11.2022 та на додаткову постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 21.12.2022 у справі № 916/1618/20 залишити без руху.

3. У задоволенні клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "КТЛ Україна" про визнання поданої Товариством з додатковою відповідальністю "Страхове товариство "МегаПоліс" касаційної скарги та клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження зловживанням процесуальними правами та повернення їх без розгляду, відмовити.

4. Надати Товариству з додатковою відповідальністю "Страхове товариство "МегаПоліс" строк для усунення недоліків касаційної скарги, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху.

5. Товариству з додатковою відповідальністю "Страхове товариство "МегаПоліс" усунути недоліки касаційної скарги щодо сплати судового збору у такий спосіб:

- надавши суду оригінал документу, що підтверджує сплату судового збору в розмірі 124 158,69 грн за подання касаційної скарги на постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 03.10.2022 у справі № 916/1618/20.

6. Товариству з додатковою відповідальністю "Страхове товариство "МегаПоліс" звернутись до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку навівши інші підстави для поновлення строку.

7. Документи про усунення недоліків касаційної скарги та заяву про поновлення строку направляти до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду за адресою: м. Київ, вул. О. Копиленка, 6.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Головуючий В.В. Білоус

Судді О.В. Васьковський

В.Я. Погребняк