ЦЕНТРАЛЬНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
У Х В А Л А

11.04.2023 м.Дніпро

Справа № 908/1688/21

Центральний апеляційний господарський суд у складі:

головуючого судді Коваль Л.А. (доповідач)

розглянувши апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду Запорізької області від 08.12.2022 у справі № 908/1688/21

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "БАС-АГРО" в особі арбітражного керуючого-ліквідатора Коршуна Владислава Володимировича

до фізичної особи ОСОБА_1

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача Товариство з обмеженою відповідальністю "Логістик-Транс Сервіс"

про визнання недійсними правочинів

в межах справи № 908/1688/21 про банкрутство - Товариства з обмеженою відповідальністю "БАС-АГРО"

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу на ухвалу Господарського суду Запорізької області від 08.12.2022 у справі № 908/1688/21, в якій просить оскаржувану ухвалу скасувати, прийняти нове рішення суду, яким в задоволенні заяви ліквідатора Товариства з обмеженою відповідальністю "БАС-АГРО" про визнання правочинів недійсними відмовити у повному обсязі.

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 27.03.2023 витребувано з Господарського суду Дніпропетровської області матеріали справи №908/1688/21; відкладено вирішення питань, пов`язаних з рухом апеляційної скарги, до надходження до Центрального апеляційного господарського суду матеріалів справи № 908/1688/21.

Матеріали справи № 908/1688/21 надійшли до Центрального апеляційного господарського суду.

За положеннями п. 2 ч. 3 ст. 258 Господарського процесуального кодексу України до апеляційної скарги додаються докази сплати судового збору.

Законом України "Про судовий збір" визначено правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору.

Згідно ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

З 01.01.2022 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 2 481,00 грн.

Судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, витребування або повернення майна у позадоговірних зобов`язаннях - як рухомих речей, так і нерухомості, - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

За умови, що позовну вимогу заявлено про визнання правочину недійсним без застосування наслідків такої недійсності, судовий збір сплачується як з немайнового спору. За позовною вимогою про застосування наслідків недійсності правочину судовий збір сплачується залежно від вартості майна (суми коштів), стосовно якого (якої) заявлено вимогу. У випадку об`єднання відповідних вимог судовий збір підлягає сплаті з вимог як немайнового, так і майнового характеру (така правова позиція узгоджується з висновками, викладеними у постанові Верховного Суду від 09.04.2019 у справі № 916/368/18).

Оскільки позовна заява банкрута в особі ліквідатора до особи, яка набула майно боржника, за наслідком укладення спірного правочину, містить у тому числі, вимоги похідного характеру про поверення майна до ліквідаційної маси боржника (застосування наслідків недійсного правочину), та є за своєю правовою природою правовим наслідком недійсності правочину з передачі зазначеного майна іншим особам, заявленого в межах справ процедурі банкрутства, отже такі вимоги вважаються майновими, а позовна заява такою, що містить вимоги немайнового та майнового характеру.

Суд, вважає за необхідне зазначити, що Верховним Судом у складі судової палати для розгляду справ про банкрутство Касаційного господарського суду у постанові від 03.03.2021 у справі № 905/1818/19 зроблено висновок, що за розгляд у позовному провадженні у межах справи про банкрутство, провадження у якій регулюється нормами Кодексу України з процедур банкрутства, майнового чи немайнового спору господарському суду необхідно обраховувати розмір судового збору виходячи із ставки, що підлягає сплаті за подання позовної заяви відповідно майнового чи немайнового характеру (підпункти 1, 2 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір").

Пунктом 2.2. частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" визначено, що за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру ставка судового збору складає 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до підпункту 2 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" ставка судового збору за подання до господарського суду заяви майнового характеру становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже, за подання до апеляційного суду скарги скаржнику належало сплатити судовий збір у відсотковому співвідношенні до вартості спірного майна (вартість спірного майна * 1,5 % * 150%) та за 2 вимоги немайнового характеру.

Отже, розмір судового збору за подання апеляційної скарги у даному випадку становить 27 527, 34 грн (2 481, 00 *2*150%= 7443, 00 грн + 829 751, 82 *1,5%*150% = 18 669, 42 грн + 62 885, 16 *1,5%*150%= 1 414, 92 грн).

Проте, апелянтом до апеляційної скарги на підтвердження сплати судового збору за подання даної апеляційної скарги до Центрального апеляційного господарського суду подано квитанцію № 7 від 13.03.2023 про сплату судового збору у розмірі 2 684, 00 грн, тобто скаржником не доплачено судовий збір у розмірі 24 843, 34 грн.

Також скаржником подано заяву про визнання поважними причин пропущеного строку на апеляційне оскарження та поновлення строку на апеляційне оскарження.

Клопотання обґрунтовано тим, що оскаржувана ухвала відповідачу в порядку ст. 242 ГПК України належним чином вручена не була. Про порушення своїх майнових прав відповідач дізнався з мережі Інтернет, а саме з Єдиного державного реєстру судових рішень 05.02.2023.

Відповідно до ст.256 Господарського процесуального кодексу України апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом десяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду якщо апеляційна скарга подана протягом десяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Оскаржуване судове рішення підписано судом 23.01.2023, отже апеляційна скарга мала бути подана у строк до 02.02.2023 включно.

Згідно з ч.3 ст.260 названого Кодексу апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 256 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції із заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

В клопотанні чи заяві повинні бути докази того, що здійснити відповідні процесуальні дії у визначений строк у заявника не було можливості.

Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення сторони та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами у справі процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Відповідно до ч.1 ст.76 Господарського процесуального кодексу України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування.

Колегія суддів звертає увагу, що скаржником апеляційну скаргу було подано до відділення поштового зв`язку Укрпошта тільки 13.03.2023, про що свідчить проставлена дата оформлення відправлення, проставлена на конверті.

При цьому, після того, як скаржник дізнався про наявність оскаржуваного судового рішення (05.02.2023), пройшло більше місяця, що скаржником ніяк не обґрунтовується.

Інших поважних причин пропуску строку на апеляційне оскарження апелянт не наводить.

Також апеляційний суд звертає увагу на те, що і під час розгляду справи судом першої інстанції відповідач отримував кореспонденцію від суду поштою, відповідно був обізнаний про розгляд зазначеної справи; відповідач не був позбавлений права ознайомитися з матеріалами справи чи звернутися до суду з запитом про надіслання в електронному вигляді копії оскаржуваного рішення.

Таким чином, оцінивши наведені скаржником доводи про причини пропуску строку на подання апеляційної скарги, суд визнає їх неповажними, оскільки такі причини носять суб`єктивний характер та є такими, що залежали виключно від свідомого волевиявлення скаржника, тому скаржнику необхідно вказати інші підстави та надати належні докази в обґрунтування цих підстав для поновлення такого строку.

Відповідно до ст.174, ч.ч.2, 3 ст.260 Господарського процесуального кодексу України апеляційна скарга, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених ст.258 цього Кодексу, залишається без руху.

З огляду на викладене апеляційна скарга підлягає залишенню без руху із наданням скаржнику строку для усунення вищезазначених недоліків.

Неусунення недоліків апеляційної скарги у строк, встановлений судом матиме наслідком відмову у відкритті апеляційного провадження на підставі п. 4 ч.1 ст.261 Господарського процесуального кодексу України.

Керуючись ст.174, 234, 235, 258, 260 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду Запорізької області від 08.12.2022 у справі № 908/1688/21 залишити без руху, надавши апелянту строк 10 днів з дня отримання копії цієї ухвали для усунення недоліків, а саме:

- сплатити (доплатити) судовий збір за подання апеляційної скарги у сумі 24 843, 34 грн та надати суду докази його оплати;

- зазначити інші причини пропуску строку на апеляційне оскарження та надати належні докази на їх підтвердження.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню в касаційному порядку.

Суддя Л.А. Коваль