ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"11" квітня 2023 р. Справа№ 910/971/16

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Козир Т.П.

суддів: Кравчука Г.А.

Коробенка Г.П.

при секретарі Вага В.В.

за участю представників сторін:

від позивача: Кирищук В.П, самопредст;

від відповідача: не з`явився;

від КП "Центр обслуговування споживачів Шевченківського району": Горупаха В.А. директор

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Києві апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські Електромережі"

на ухвалу Господарського суду міста Києва від 11.01.2023 (повний текст складено 13.01.2023)

у справі №910/971/16 (суддя Нечай О.В.)

за позовом Публічного акціонерного товариства "Київенерго" (змінено на правонаступника - Приватне акціонерне товариство "ДТЕК Київські електромережі")

до Комунального підприємства "Житлово-експлуатаційна організація-105 Голосіївського району"

про стягнення заборгованості в розмірі 135 487,57 грн,

УСТАНОВИВ:

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 11 січня 2023 року відмовлено у задоволенні заяви Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські електромережі" про заміну сторони (Комунального підприємства "Житлово-експлуатаційна організація - 105 Голосіївського району") її правонаступником (Комунальним підприємством "Центр обслуговування споживачів Шевченківського району").

Не погоджуючись з прийнятою ухвалою суду, Приватне акціонерне товариство "ДТЕК Київські електромережі" подало апеляційну скаргу, у якій просить скасувати оскаржувану ухвалу та прийняти нову ухвалу, якою замінити боржника його правонаступником.

Апеляційна скарга мотивована тим, що ухвала прийнята з порушенням та неправильним застосуванням норм матеріального та процесуального права, оскільки боржник у справі - КП "Житлово-експлуатаційна організація - 105 Голосіївського району" не виконує мирову угоду сторін, яка була затверджена судом, та перебуває у стані припинення, тому він має бути замінений його правонаступником - Комунальним підприємством "Центр обслуговування споживачів Шевченківського району"; на момент подання заяви про заміну сторони правонаступником строк для складання передавального акту закінчився і вже потім цей строк пролонговано до 2025 року; боржник та його правонаступник з метою уникнення виконання зобов`язань перед кредиторами умисно затягують час складання передавальних актів, хоча рухоме і нерухоме майно та житловий фонд передані на баланс правонаступника; при реорганізації шляхом приєднання немає значення, чи вказано в передавальному акті про правонаступництво щодо певного майна, прав чи обов`язків, оскільки правонаступником є лише одна особа; судом не враховані правові позиції Верховного Суду у справах №296/443-16-ц, №910/5953/17, №264/5957/17; тривале невиконання рішення суду порушує права заявника.

КП "Центр обслуговування споживачів Шевченківського району" у відзиві на апеляційну скаргу заперечило проти її задоволення та просить залишити оскаржувану ухвалу без змін, посилаючись на те, що висновки у постановах Верховного Суду, на які посилається апелянт, були надані за інших фактичних обставин справ; передавальні акти не сформовані та не затверджені власником, а КП "Центр обслуговування споживачів Шевченківського району" будь-якого майна від комунальних підприємств, що підлягають приєднанню до нього, не отримав, тому відсутня зміна боржника у спірних матеріальних правовідносинах; відсутність переданого майна унеможливлює виконання вимог кредиторів.

Позивач у відповіді на відзив заперечує проти доводів, посилаючись на те, що ухвала про затвердження мирової угоди боржником взагалі не виконувалась, а винесення ухвали про заміну боржника правонаступником стало б валивим важелем прискорення складання формального акту прийому-передавання майна, майнових прав та обов`язків, оскільки складання передавальних актів комісією з реорганізації відбувається протягом тривалого часу (з 2018 року) і станом на момент звернення із заявою строк складання закінчився (01.09.2022), але потім був продовжений до 2025 року.

Учасники процесу були повідомлені про дату та час судового засідання в порядку, визначеному статтями 6, 120, 242 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України), шляхом направлення ухвал суду у електронному вигляді через Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему на адреси електронної пошти, а неявка у судове засідання представника відповідача не перешкоджає розгляду апеляційної скарги.

Представник позивача (апелянта) у судовому засіданні підтримав доводи, викладені у апеляційній скарзі, просив її задовольнити.

Представник КП "Центр обслуговування споживачів Шевченківського району" заперечив проти задоволення апеляційної скарги з підстав, викладених у відзиві.

Заслухавши пояснення присутніх учасників процесу, дослідивши матеріали справи, розглянувши апеляційну скаргу, Північний апеляційний господарський суд вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи та вірно встановлено судом першої інстанції, у січні 2016 року Публічне акціонерне товариство "Київенерго" звернулось до Господарського суду міста Києва із позовом до комунального підприємства "Житлово-експлуатаційна організація - 105 Голосіївського району" про стягнення 135 487,57 грн, у тому числі 107 307,69 грн основного боргу за спожиту активну електричну енергію, а також 25 217,69 грн. пені, 2392,06 грн - 3% річних та 570,13 грн інфляційних втрат коштів.

Рішенням Господарського суду міста Києва від 16.03.2016 позов задоволено повністю, а на примусове виконання рішення судом було видано накази від 08.04.2016.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 10.04.2017 затверджено мирову угоду між позивачем та відповідачем, відповідно до якої, зокрема:

- станом на 01.01.2017 залишок заборгованості Боржника перед Стягувачем згідно рішення Господарського суду м. Києва від 16.03.2016 №910/971/16 становить 127 544,27 грн., з яких: 97 332,07 грн основного боргу, 2392,06 грн - 3% річних, 570,13 грн інфляційної складової боргу, 25 217,69 грн пені та 2 0362,32 грн судового збору;

- оплата Боржником залишку основного боргу за спожиту електричну енергію в розмірі 97 332,07 грн здійснюється протягом 350 місяців починаючи з квітня 2017 року рівними частинами до 30 числа кожного місяця: протягом квітня 2017 - травня 2046 із щомісячним платежем не менше ніж 278,33 грн та останнім платежем у розмірі 194,90 грн;

- стягувач відмовляється від стягнення частини суми інфляційної складової боргу, трьох процентів річних та пені по даній справі у розмірі 25 361,89 грн, а оплата залишку суми інфляційної складової боргу, трьох процентів річних та пені у розмірі 2 817,99 грн відстрочується на 6 місяців з дня затвердження Господарським судом даної мирової угоди та здійснюється Боржником протягом 24 місяців рівними частинами до 20 числа кожного місяця, із щомісячним платежем не менше ніж 117,42 грн та останнім платежем у розмірі 117,33 грн;

- оплата Боржником судового збору у розмірі 2 032,32 грн, що понесений Стягувачем під час подачі позову, здійснюється Боржником протягом 24-х місяців з дня затвердження Господарським судом даної мирової угоди рівними частинами до 20 числа кожного місяця із щомісячним платежем не менше ніж 84,86 грн.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 12.06.2018 здійснено заміну стягувача - Публічне акціонерне товариство "Київенерго" на правонаступника - Приватне акціонерне товариство "ДТЕК Київські електромережі".

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 08.07.2020 задоволено заяву стягувача та поновлено строк для пред`явлення ухвали Господарського суду міста Києва від 10.04.2017 про затвердження мирової угоди, укладеної в процесі виконання рішення Господарського суду міста Києва від 16.03.2016 у справі № 910/971/16, до виконання.

05.10.2022 від Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські електромережі" до Господарського суду міста Києва надійшла заява про заміну сторони її правонаступником, а саме: заміни боржника Комунального підприємства "Житлово-експлуатаційна організація - 105 Голосіївського району" на його правонаступника Комунальне підприємство "Центр обслуговування споживачів Шевченківського району".

Заява мотивована тим, що пунктом 1 рішення №838/4902 від 23.05.2018 "Про реорганізацію комунальних підприємств шляхом приєднання" Київська міська рада вирішила реорганізувати ряд комунальних підприємств (згідно переліку), у тому числі Комунальне підприємство "Житлово-експлуатаційна організація-105 Голосіївського району" шляхом приєднання до Комунального підприємства "Центр обслуговування споживачів Шевченківського району" ().

Відповідно до пункту 2 рішення Київської міської ради №838/4902 встановлено, що Комунальне підприємство "Центр обслуговування споживачів Шевченківського району" є правонаступником усіх прав та обов`язків підприємств, зазначених у пункті 1 цього рішення.

Пунктом 3 рішення Київської міської ради №838/4902 Комунальне підприємство "Центр обслуговування споживачів Шевченківського району" було перейменовано на Комунальне підприємство "Центр обслуговування споживачів".

Відповідно до пункту 4 рішення Київської міської ради №838/4902 виконавчому органу Київської міської ради (Київській міській державній адміністрації) доручено:

- здійснити організаційно-правові заходи, пов`язані з виконанням цього рішення (п.4.1.);

- утворити комісії з реорганізації та затвердити їх склад (п.4.2.);

- затвердити передавальні акти в установленому порядку (п.4.3.);

- затвердити нову редакцію статуту Комунального підприємства "Центр обслуговування споживачів" (п.4.4.);

- закріпити за Комунальним підприємством "Центр обслуговування споживачів" , на праві господарського відання майно реорганізованих комунальних підприємств (п.4.5.);

- привести власні розпорядження у відповідність до цього рішення (п.4.6.).

У зв`язку з прийнятим Київською міською радою рішенням №838/4902 до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань внесено запис про перебування в стані припинення Комунального підприємства "Житлово-експлуатаційна організація-105 Голосіївського району".

Згідно з розпорядженням виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 02.09.2021 №1893 реорганізацію продовжено до 01.09.2022.

Заявник зазначає, що оскільки Комунальне підприємство "Центр обслуговування споживачів Шевченківського району" є правонаступником всіх прав та обов`язків Комунального підприємства "Житлово-експлуатаційна організація-105 Голосіївського району", а мирова угода у справі №910/971/16 залишається невиконаною, стягувач змушений звернутися до суду з заявою про заміну сторони боржника правонаступником з метою забезпечення можливості виконання мирової угоди від 15.02.2017, затвердженої ухвалою Господарського суду міста Києва від 10.04.2017 по справі №910/971/16.

КП "Центр обслуговування споживачів Шевченківського району" проти зміни боржника правонаступником заперечувало, посилаючись на те, що знаходження КП "Житлово-експлуатаційна організація-105 Голосіївського району" в стані припинення не є підставою вважати, що виконання рішення є неможливим. Також КП "Центр обслуговування споживачів Шевченківського району" вказувало, що станом на час розгляду заяви передавальні акти, якими були б визначені всі права та обов`язки, а також майно КП "Житлово-експлуатаційна організація-105 Голосіївського району", що переходять до КП "Центр обслуговування споживачів Шевченківського району" не сформовані та не затверджені власником. Окрім того, власник (Київська міська рада) не обмежена у прийнятті рішення щодо зміни правонаступника боржника, на підтвердження чого надав суду відповідні документи.

Згідно з розпорядженням виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 02.09.2021 №1893 реорганізацію продовжено до 01.09.2022, а відповідно до розпорядження Київської міської військової адміністрації №706 від 24.10.2022 реорганізацію продовжено до 31.12.2025.

Комунальне підприємство "Житлово-експлуатаційна організація-105 Голосіївського району" також подало заперечення проти заяви стягувача, у яких боржник зазначив, що заходи з реорганізації не були проведені своєчасно внаслідок встановлення на території України карантину та введення в Україні воєнного стану. Оскільки відповідно до розпорядження Київської міської військової адміністрації № 706 від 24.10.2022 термін завершення заходів з реорганізації Комунального підприємства "Житлово-експлуатаційна організація-105 Голосіївського району" продовжено до 31.12.2025, то заява про заміну боржника правонаступником є передчасною.

Оскаржуваною ухвалою Господарського суду міста Києва відмовлено у задоволенні вказаної заяви про заміну боржника його правонаступником, оскільки на час розгляду справи правонаступництво Комунального підприємства "Житлово-експлуатаційна організація-105 Голосіївського району" шляхом приєднання до Комунального підприємства "Центр обслуговування споживачів Шевченківського району" не відбулося.

Північний апеляційний господарський суд погоджується із цим висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.

Судове рішення за своєю суттю охороняє права, свободи та законні інтереси фізичних та юридичних осіб, а виконання судового рішення є завершальною стадією судового провадження, яким досягається кінцева мета правосуддя - захист інтересів фізичних та юридичних осіб і реальне поновлення їхніх порушених прав.

Держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку. Контроль за виконанням судового рішення здійснює суд (стаття 129-1 Конституції України).

За приписами статті 52 ГПК України у разі смерті або оголошення фізичної особи померлою, припинення юридичної особи шляхом реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення), заміни кредитора чи боржника в зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідного учасника справи на будь-якій стадії судового процесу. Усі дії, вчинені в судовому процесі до вступу у справу правонаступника, обов`язкові для нього так само, як вони були обов`язкові для особи, яку правонаступник замінив. Про заміну або про відмову в заміні учасника справи його правонаступником суд постановляє ухвалу.

Відповідно до частин 1, 2 статті 334 ГПК України, які кореспондують частині 5 статті 15 Закону України "Про виконавче провадження", у разі вибуття однієї із сторін виконавчого провадження суд замінює таку сторону її правонаступником. Заяву про заміну сторони її правонаступником може подати сторона (заінтересована особа), державний або приватний виконавець.

Матеріали справи не містять доказів пред`явлення до примусового виконання ухвали суду про затвердження мирової угоди, однак частиною 5 статті 334 ГПК України визначено, що положення цієї статті застосовуються також у випадку необхідності заміни боржника або стягувача у виконавчому листі до відкриття виконавчого провадження.

За змістом даної норми права суд при вирішенні питання про заміну сторони виконавчого провадження має пересвідчитися, що особа, яка звертається із такою заявою, відноситься до переліку осіб, визначених частиною другою статті 334 ГПК України, а також, що до заяви додані документи, які підтверджують правонаступництво сторони виконавчого провадження.

У зв`язку з заміною боржника або стягувача відбувається вибуття цієї особи з виконавчого провадження, з огляду на що припиняється її статус сторони виконавчого провадження і її заміна належним боржником або стягувачем проводиться відповідно до положень Закону України "Про виконавче провадження" та норм ГПК України за заявою заінтересованої особи зобов`язання, якою є правонаступник, що отримав від попереднього боржника або стягувача всі права та обов`язки у зобов`язанні, у тому числі, й право бути стороною виконавчого провадження.

Підставою для заміни сторони виконавчого провадження, тобто процесуального правонаступництва, є наступництво у матеріальних правовідносинах, унаслідок якого відбувається вибуття сторони зі спірних або встановлених судом правовідносин і переходу до іншої особи прав і обов`язків сторони, яка вибула, в цих правовідносинах.

Процесуальне правонаступництво на стадії виконання судового рішення є однією з процесуальних гарантій захисту та відновлення захищених судом прав та інтересів фізичних і юридичних осіб. Воно є похідним від матеріального права та випливає з юридичних фактів правонаступництва (заміни сторони у матеріальному правовідношенні її правонаступником). У зв`язку з цим для вирішення судом питання про процесуальну заміну сторони у справі необхідна наявність відповідних первинних документів, які підтверджують факт вибуття особи з матеріального правовідношення і перехід її прав та обов`язків до іншої особи - правонаступника. Близька за змістом правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 14.12.2020 зі справи №15/148-10-4045, від 02.04.2021 зі справи №34/16, від 21.05.2021 зі справи №922/1995/17.

Під правонаступництвом у виконавчому провадженні розуміють заміну однієї зі сторін (стягувача або боржника) з переходом прав та обов`язків від попередника до іншої особи (правонаступника), що раніше не брала участі у виконавчому провадженні.

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 03.11.2020 у справі №916/617/17 зазначила, що оскільки виконавче провадження є самостійною стадією судового процесу, сторони виконавчого провадження належать до учасників справи, а отже, якщо процесуальне правонаступництво має місце на стадії виконавчого провадження, заміна сторони виконавчого провадження означає й заміну учасника справи.

Приписи статті 334 ГПК України, що містить процесуальні особливості здійснення правонаступництва на стадії виконання судового рішення, застосовуються разом з положеннями статті 52 цього Кодексу.

Для процесуального правонаступництва юридичної особи, яка є стороною чи третьою особою у судовому процесі, необхідне встановлення або правонаступника такої юридичної особи внаслідок її припинення шляхом реорганізації, або правонаступника окремих її прав чи обов`язків внаслідок заміни сторони у відповідному зобов`язанні. В обох випадках для встановлення процесуального правонаступництва юридичної особи суд має визначити підстави такого правонаступництва, а також обсяг прав та обов`язків, який перейшов до правонаступника у спірних правовідносинах (постанова Великої Палати Верховного Суду від 30.06.2020 у справі №264/5957/17).

Відповідно до частини першої статті 104 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) юридична особа припиняється в результаті реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення) або ліквідації. У разі реорганізації юридичних осіб майно, права та обов`язки переходять до правонаступників.

Відповідно до частин 3, 4, 6 статті 105 ЦК України учасники юридичної особи, суд або орган, що прийняв рішення про припинення юридичної особи, відповідно до цього Кодексу призначають комісію з припинення юридичної особи (комісію з реорганізації, ліквідаційну комісію), голову комісії або ліквідатора та встановлюють порядок і строк заявлення кредиторами своїх вимог до юридичної особи, що припиняється.

До комісії з припинення юридичної особи (комісії з реорганізації, ліквідаційної комісії) або ліквідатора з моменту призначення переходять повноваження щодо управління справами юридичної особи. Голова комісії, її члени або ліквідатор юридичної особи представляють її у відносинах з третіми особами та виступають у суді від імені юридичної особи, яка припиняється.

Кожна окрема вимога кредитора, зокрема, щодо сплати податків, зборів, єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, страхових коштів до Пенсійного фонду України, фондів соціального страхування, розглядається, після чого приймається відповідне рішення, яке надсилається кредитору не пізніше тридцяти днів з дня отримання юридичною особою, що припиняється, відповідної вимоги кредитора.

Статтею 106 ЦК України передбачено, що злиття, приєднання, поділ та перетворення юридичної особи здійснюються за рішенням його учасників або органу юридичної особи, уповноваженого на це установчими документами, а у випадках, передбачених законом, - за рішенням суду або відповідних органів державної влади. Законом може бути передбачено одержання згоди відповідних органів державної влади на припинення юридичної особи шляхом злиття або приєднання.

У частині 8 статті 4 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань" передбачено, що у разі приєднання юридичних осіб здійснюється державна реєстрація припинення юридичних осіб, що припиняються у результаті приєднання, та державна реєстрація змін до відомостей, що містяться в Єдиному державному реєстрі, щодо правонаступництва юридичної особи, до якої приєднуються. Приєднання вважається завершеним з дати державної реєстрації змін до відомостей, що містяться в Єдиному державному реєстрі, щодо правонаступництва юридичної особи, до якої приєднуються.

Як вірно встановлено судом першої інстанції, рішенням Київської міської ради від 23.05.2018 №838/40902 вирішено реорганізувати КП "Житлово-експлуатаційна організація-105 Голосіївського району" (відповідача і боржника у даній справі) шляхом приєднання до КП "Центр обслуговування споживачів Шевченківського району"; встановлено, що КП "Центр обслуговування споживачів Шевченківського району" є правонаступником всіх прав та обов`язків, в тому числі, КП "Житлово-експлуатаційна організація-105 Голосіївського району".

Пунктом 4.3 вказаного рішення Київської міської ради від 23.05.2018 №838/40902 вирішено затвердити передавальні акти в установленому порядку.

Розпорядженням виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 27.08.2018 №1555 утворено комісію з реорганізації КП "Житлово-експлуатаційна організація-105 Голосіївського району" шляхом приєднання до КП "Центр обслуговування споживачів Шевченківського району".

Пунктом 58.1 розпорядження встановлено провести інвентаризацію майна комунальних підприємств, у тому числі КП "Житлово-експлуатаційна організація-105 Голосіївського району", а пунктом 58.2 передбачено за результатами інвентаризації скласти передавальні акти, якими визначити всі права та обов`язки, а також майно КП "Житлово-експлуатаційна організація-105 Голосіївського району" та передати передавальний акт на затвердження до виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації).

Порядок припинення юридичної особи шляхом злиття, приєднання, поділу та перетворення регламентовано статтею 107 ЦК України, за приписами якої кредитор може вимагати від юридичної особи, що припиняється, виконання зобов`язань якої не забезпечено, припинення або дострокового виконання зобов`язання, або забезпечення виконання зобов`язання, крім випадків, передбачених законом. Після закінчення строку для пред`явлення вимог кредиторами та задоволення чи відхилення цих вимог комісія з припинення юридичної особи складає передавальний акт (у разі злиття, приєднання або перетворення) або розподільчий баланс (у разі поділу), який має містити положення про правонаступництво щодо майна, прав та обов`язків юридичної особи, що припиняється шляхом поділу, стосовно всіх її кредиторів та боржників, включаючи зобов`язання, які оспорюються сторонами. Передавальний акт та розподільчий баланс затверджуються учасниками юридичної особи або органом, який прийняв рішення про її припинення, крім випадків, встановлених законом. Порушення положень частин другої та третьої цієї статті є підставою для відмови у внесенні до єдиного державного реєстру запису про припинення юридичної особи та державній реєстрації створюваних юридичних осіб - правонаступників.

Як встановлено судом першої інстанції та не спростовано апелянтом, станом на час розгляду заяви передавальний акт, за яким права та обов`язки особи, що приєднується, переходять до особи, до якої приєднуються, не сформований та не затверджений.

З матеріалів справи також вбачається, що розпорядженням Київської міської державної адміністрації від 02.09.2021 №1893 дату завершення заходів з реорганізації комунальних підприємств, у тому числі КП "Житлово-експлуатаційна організація-105 Голосіївського району", було змінено на 01 вересня 2022 року та у подальшому згідно із розпорядженням Київської міської військової адміністрації від 24.10.2022 № 706 - на 31 грудня 2025 року.

Таким чином, за відсутності сформованого та затвердженого передавального акту, яким визначаються всі права та обов`язки, а також майно КП "Житлово-експлуатаційна організація-105 Голосіївського району", приймаючи до уваги дату завершення заходів з реорганізації КП "Житлово-експлуатаційна організація-105 Голосіївського району", суд першої інстанції дійшов юридично правильного висновку, що станом на час розгляду цієї заяви, правонаступництво не відбулося.

Окрім того, згідно відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб і фізичних осіб-підприємців, станом на момент подачі заяви про заміну сторони виконавчого провадження, запис про державну реєстрацію припинення юридичної особи - КП "Житлово-експлуатаційна організація-105 Голосіївського району" не внесено, зазначено статус юридичної особи - в стані припинення. Відомості щодо правонаступників юридичної особи - КП "Житлово-експлуатаційна організація-105 Голосіївського району" у державному реєстрі також відсутні.

Посилання заявника на правові позиції Верховного Суду у справах №296/443-16-ц, №910/5953/17, №264/5957/17 обґрунтовано відхилені судом першої інстанції, оскільки обставини у вказаних справах та у справі, що розглядається, не є подібними за змістовним критерієм, як то визначено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.10.2021 у справі №233/2021/19, в якій визначено критерій подібності правовідносин.

У вказаних вище справах Верховний Суд робив правові висновки хоча й при подібному правовому регулюванні, однак з огляду на іншу фактично-доказову базу, зокрема, з урахуванням підтверджених обставин щодо переходу від первісного боржника до його правонаступника всі активів і пасивів за передавальними актами (інвентаризаційними описами, звіряльними відомостями тощо), а відтак за змістовним критерієм такі відносини не є подібними з правовідносинами у справі, що розглядається.

Так, як вірно зазначив суд першої інстанції, у справі №910/5953/17 Верховний Суд дійшов висновків, що процес реорганізації AT "Укрзалізниця" відбувався за спеціальною процедурою, визначеною законом та постановою Кабінету Міністрів України від 25.06.2014 №200 "Про утворення Публічного акціонерного товариства "Українська залізниця" та акт приймання-передачі майна був підписаний до дати реєстрації AT "Укрзалізниця" як юридичної особи, а у справах №296/443/16-ц та №296/2193/16-ц розглядалось питання щодо універсального правонаступництва та було встановлено, що комісією з реорганізації складено інвентаризаційний опис і звіряльну відомість необоротних активів, згідно яких відбувся процес передачі майна боржника.

Вказаний висновок суду першої інстанції відповідає висновкам Верховного Суду, що викладені у постанові від 08 лютого 2023 року у справі №910/16900/19, в якій розглядались подібні правовідносини, як і у даній справі, щодо наявності чи відсутності правонаступництва у КП "Центр обслуговування споживачів Шевченківського району" на підставі рішення Київської міської ради №838/4902 від 23.05.2018 "Про реорганізацію комунальних підприємств шляхом приєднання".

Таким чином, суд першої інстанції дійшов юридично правильного висновку щодо відсутності підстав для задоволення заяви ПрАТ "ДТЕК Київські електромережі" про заміну сторони (КП "Житлово-експлуатаційна організація - 105 Голосіївського району") її правонаступником (КП "Центр обслуговування споживачів Шевченківського району").

Доводи апелянта по суті його скарги в межах заявлених вимог свого підтвердження в судовому засіданні не знайшли, оскільки не спростовують висновків суду першої інстанції та не можуть бути підставами для скасування ухвали господарського суду першої інстанції.

За таких обставин суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що ухвала суду першої інстанції ґрунтується на фактичних обставинах та прийнята відповідно до норм чинного законодавства, а тому підстави для її скасування відсутні. Отже, відсутні підстави для задоволення апеляційної скарги.

Оскільки цією постановою суд апеляційної інстанції не змінює рішення та не ухвалює нового, розподіл судових витрат судом апеляційної інстанції не здійснюється, а витрати пов`язані з розглядом апеляційної скарги покладаються на апелянта.

Керуючись ст. ст. 267-285 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські електромережі" залишити без задоволення, а ухвалу Господарського суду міста Києва від 11 січня 2023 року - без змін.

2. Справу повернути до Господарського суду міста Києва.

3. Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 12.04.2023.

Головуючий суддя Т.П. Козир

Судді Г.А. Кравчук

Г.П. Коробенко