УХВАЛА

про задоволення відводу

м. Київ

05.04.2023Справа №910/17277/21

Суддя Господарського суду міста Києва Бойко Р.В., розглянувши в порядку письмового провадження заяву Акціонерного товариства "Державний експортно-імпортний банк України" про відвід судді Яковенко Анни Валеріївни від розгляду справи №910/17277/21 про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "Компанія "Дивосвіт",

ВСТАНОВИВ:

В жовтні 2021 року Товариство з обмеженою відповідальністю "Компанія "Дивосвіт" звернулося до Господарського суду міста Києва із заявою про відкриття провадження у справі про банкрутство у зв`язку із наявною та непогашеною заборгованістю в порядку ч. 4 ст. 34 Кодексу України з процедур банкрутства.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 07.12.2021 заяву прийнято до розгляду; підготовче засідання призначено на 26.01.2022; визначеного автоматизованою системою з відбору кандидатів на призначення арбітражного керуючого Ковальського Ігоря Ігоровича зобов`язано подати заяву про участь у справі.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 26.01.2022 відкладено підготовче засідання на 14.02.2022.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 02.02.2022 запропоновано арбітражному керуючому Дубовику Сергію Миколайовичу у строк до 11.02.2022 (включно) надати до суду заяву про його участь у справі про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "Компанія "Дивосвіт". Повідомлено арбітражному керуючому Дубовику Сергію Миколайовичу (свідоцтво про право на здійснення діяльності арбітражного керуючого №694 від 18.04.2013), що судове засідання відбудеться 14.02.2022.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 14.02.2022 відкрито провадження у справі про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "Компанія "Дивосвіт" (ідентифікаційний номер 25283737). Введено мораторій на задоволення вимог кредиторів. Введено процедуру розпорядження майном Товариства з обмеженою відповідальністю "Компанія "Дивосвіт" (ідентифікаційний номер 25283737). Оприлюднено на офіційному веб-сайті Вищого господарського суду України повідомлення №68618 від 20.04.2022 про відкриття провадження у справі про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "Компанія "Дивосвіт" (ідентифікаційний номер 25283737). Призначено розпорядником майна Товариства з обмеженою відповідальністю "Компанія "Дивосвіт" (ідентифікаційний номер 25283737) арбітражного керуючого Дубовика Сергія Миколайовича (свідоцтво про право на здійснення діяльності арбітражного керуючого (розпорядника майна, керуючого санацією, ліквідатора) №694 від 18.04.2013). Визначено дату проведення попереднього судового засідання на 18.04.2022.

Судове засідання 18.04.2022 не відбулося.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 29.04.2022 призначено розгляд справи у попередньому засіданні на 11.07.2022.

23.05.2022 до Господарського суду міста Києва надійшла заява Акціонерного товариства "Державний експортно-імпортний банк України" про визнання його кредитором з грошовими вимогами на суму 255 464 904,95 грн.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 01.06.2022 прийнято заяву Акціонерного товариства "Державний експортно-імпортний банк України" про визнання кредитором боржника на суму 255 464 904,95 грн., розгляд якої призначено у попередньому засіданні 11.07.2022.

01.07.2022 до Господарського суду міста Києва надійшла заява Головного управління ДПС у м. Києві, як відокремленого підрозділу ДПС, про визнання кредитором з грошовими вимогами на суму 66 153,38 грн.

04.07.2022 до суду надійшло клопотання розпорядника майна арбітражного керуючого Дубовика С.М. про долучення документів до матеріалів справи.

Судове засідання, призначене на 11.07.2022, не відбулось у зв`язку з перебуванням судді Яковенко А.В. на лікарняному.

02.08.2022 до Господарського суду міста Києва від розпорядника майна надійшло клопотання про долучення до матеріалів справи матеріалів інвентаризації майна Товариства з обмеженою відповідальністю "Компанія "Дивосвіт".

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 05.08.2022 прийнято заяву Головного управління ДПС у м. Києві, як відокремленого підрозділу ДПС, про визнання кредитором з грошовими вимогами на суму 66 153,38 грн. та призначено її розгляд у попередньому засіданні.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 05.08.2022 попереднє засідання призначено на 10.10.2022.

Судове засідання, призначене на 10.10.2022, не відбулось у зв`язку з перебуванням судді Яковенко А.В. на лікарняному.

11.10.2022 до Господарського суду м. Києва надійшла заява ОСОБА_1 про визнання кредитором з грошовими вимогами на суму 82 213,70 грн.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 25.10.2022 призначено розгляд справи у попередньому засіданні на 05.12.2022.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 25.10.2022 прийнято заяву ОСОБА_1 про визнання кредитором боржника на суму 82 213,70 грн., розгляд якої призначено у попередньому засіданні 05.12.2022.

26.10.2022 до Господарського суду міста Києва надійшли письмові пояснення від боржника.

23.11.2022 до канцелярії суду від розпорядника майна ТОВ "Компанія "Дивосвіт" арбітражного керуючого Дубовика С.М. надійшло клопотання про сплату основної винагороди.

30.11.2022 до Господарського суду міста Києва від Акціонерного товариства "Державний експортно-імпортний банк України" надійшли письмові пояснення щодо розміру грошових вимог АТ "Укрексімбанк".

05.12.2022 судове засідання відбулося, заслухано доповідь арбітражного керуючого, у зв`язку із клопотання представника Банку ознайомитися із письмовою позицією арбітражного керуючого відкладено.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 05.12.2022 попереднє засідання відкладено на 19.12.2022.

Судове засідання, призначене на 19.12.2022, не відбулось у зв`язку з перебуванням судді Яковенко А.В. на лікарняному.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 13.01.2023 призначено розгляд справи №910/17277/21 у попередньому засіданні на 06.03.2023.

16.02.2023 представником арбітражного керуючого подано заяву про проведення судового засідання у режимі відеоконференції.

02.03.2023 до суду надійшли письмові пояснення АТ "Укрексімбанк" на заперечення ОСОБА_1 щодо визнання кредиторських вимог до боржника.

В судовому засіданні 06.03.2023 суд у зв`язку із неявкою арбітражного керуючого оголосив перерву на 24.04.2023, при цьому після оголошення дати наступного засідання представники в засіданні зазначили, що «вони писали про відеозв`язок, до нас приходило клопотання», на що суд вказав «нічого там нема».

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 06.03.2023 відкладено розгляд справи на 24.04.2023.

31.03.2023 до Господарського суду міста Києва від Акціонерного товариства "Державний експортно-імпортний банк України" надійшла заява про відвід судді Яковенко Анни Валеріївни від розгляду справи №910/17277/21.

Вказаний відвід мотивований наступним:

- судове засідання 06.03.2023 відкладено у зв`язку із неявкою розпорядника майна, проте 16.02.2023 розпорядником майна було подано клопотання про участь справи в режимі відеоконференції, суддя Яковенко А.В. не розглянула таке клопотання;

- в справі про банкрутство подано заяви всього трьох кредиторів, а відтак згідно ст.ст. 39, 44, 47 Кодексу України з процедур банкрутства попереднє засідання мало б бути проведено не пізніше 70 календарних днів, а процедура розпорядження майном - не більше 170 календарних днів. Провадження у справі, на думку заявника, здійснюється поза межами розумних строків - більше року, і за цей час жодну із трьох кредиторських вимог не розглянуто. Строк відкладення підготовчого засідання кожного разу становить два-три місяці.

Вказані обставини, на думку заявника, викликають сумніви в неупередженості та об`єктивності судді Яковенко А.В.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 31.03.2023 заяву Акціонерного товариства "Державний експортно-імпортний банк України"визнано необґрунтованою.

Ухвала від 31.03.2023 мотивована тим, що:

- твердження заявника про підстави відкладення судового засідання 06.03.2023 є помилковими, адже в ухвалі Господарського суду міста Києва від 06.03.2023 зазначено, що з огляду на надходження додаткових заперечень від заявлених кредиторів стосовно грошових вимог до боржника, задля надання можливості розпорядку майна подати суду відповідні письмові пояснення;

- судові засідання, призначені на 11.07.2022, 10.10.2022, 19.12.2022 не відбувалися з об`єктивних підстав, а саме у зв`язку з перебуванням судді Яковенко А.В. на лікарняному;

- доводи заявника зводяться до непогодження з судовими рішеннями щодо відкладення розгляду справи, крім того, суд в цій ухвалі зазначив, що вирішення клопотань є виключною процесуальною компетенцією суду і такі дії не можуть бути критерієм оцінки особистих переконань судді чи його дій, а у випадку незгоди з такими процесуальними діями учасники справи не позбавлені можливості на включення своїх заперечень щодо цього до відповідної апеляційної скарги на судове рішення, прийняте за наслідками розгляду спору.

Автоматизованою системою визначено суддю Бойка Р.В. для розгляду заяви про відвід судді Яковенко А.В. від розгляду справи №910/17277/21.

Розглянувши заяву про відвід судді Яковенко А.В., суд всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких вона ґрунтується, ознайомився із матеріалами справи, заслухав звукозаписи двох судових засідань, які відбулися, а також ознайомився із інформацією організаційно-кадрового відділу суду щодо перебування судді Яковенко А.В. на лікарняному та у відпустці, прийшов до висновку про наявність правових підстав для її задоволення з огляду на наступне.

Запровадження законодавцем інституту відводу судді, унормованого в положеннях ст.ст. 35-40 Господарського процесуального кодексу України, мало на меті в першу чергу уникнення будь-яких ризиків можливості порушення основних засад (принципів) господарського судочинства, якими є: верховенство права; рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; гласність і відкритість судового процесу та його повне фіксування технічними засобами; змагальність сторін; диспозитивність; пропорційність; обов`язковість судового рішення; забезпечення права на апеляційний перегляд справи; забезпечення права на касаційне оскарження судового рішення у визначених законом випадках; розумність строків розгляду справи судом; неприпустимість зловживання процесуальними правами; відшкодування судових витрат сторони, на користь якої ухвалене судове рішення, та забезпечення гарантії дотримання декларованих Конституцією України та Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року прав на судовий захист при зверненні особи до суду з метою їх реалізації.

У зв`язку з чим було визначено перелік випадків, за наявності яких може виникати можливість порушення наведених принципів та гарантій, які було визначено в ст. 35 Господарського процесуального кодексу України, а саме: суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

При цьому, як зазначає Європейський суд з прав людини, найголовніше - це довіра, яку в демократичному суспільстві повинні мати суди у громадськості. Наявність безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначається за допомогою суб`єктивного критерію, тобто оцінювання особистого переконання конкретного судді у конкретній справі, а також за допомогою об`єктивного критерію, тобто з`ясування того, чи надав цей суддя достатні гарантії для виключення будь-якого законного сумніву з цього приводу (рішення від 24.05.1989 у справі №11/1987/134/188 "Hauschildt v. Denmark", пункт 48).

Тобто заявлений учасником відвід складу суду від розгляду справи має ґрунтуватися не на особистих переконаннях заявника щодо обставин спірних правовідносин, а саме на оцінці особистих переконань конкретного судді у конкретній справі та його фактичної поведінки при вирішенні такої справи.

Досліджуючи наведені критерії оцінки в межах даної справи суд відзначає, що презумпція особистої неупередженості судді діє доти, доки не з`являться докази на користь протилежного.

По-перше, щодо строків провадження.

Суд відзначає, що прийняті судом процесуальні рішення не можуть бути критерієм оцінки особистих переконань судді чи його дій, оскільки у випадку незгоди з процесуальними діями (судовими рішеннями) суду для учасників справи передбачено спеціальний порядок їх оскарження - шляхом подання апеляційної скарги на судові рішення, прийняті за наслідками розгляду спору, в тому числі шляхом включення заперечень на ухвалу суду, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, до апеляційної скарги на рішення суду.

Разом з цим інтерес сторін у розгляді справи в розумні строки не може бути поновлений шляхом включення заперечень до апеляційної скарги на судове рішення, яке може бути оскаржене, навіть за умови обґрунтованості таких доводів.

Для підтвердження порушення (або можливого порушення) суддею принципу неупередженості, необхідно довести наявність зазначених суб`єктивних та об`єктивних критеріїв (зокрема, особисті переконання та поведінку конкретного судді, які вказують на його безпосередню зацікавленість у результатах вирішення даної справи, неналежне забезпечення конкретним судом та його складом, визначеним для розгляду справи, дотримання процесуальних прав та свобод сторін та осіб, які беруть участь у справі, тощо).

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 04.03.2020 у справі №9901/575/19 сформулювала висновок про те, що закон дозволяє в кожному конкретному випадку визначати (оцінювати), чи є певні обставини, на які робиться посилання для відводу, такими, що своїм зовнішнім вираженням демонструють, що і в судді, незалежно від його суб`єктивного сприйняття, і в зацікавленої та/чи сторонньої особи можуть викликати обґрунтовані побоювання чи припущення, що суддя не обов`язково, але принаймні візуально так може здаватися, діятиме тенденційно й небезсторонньо в розгляді справи.

Дійсно ст.ст. 39, 44, 47 Кодексу України з процедур банкрутства визначені строки розгляду справи, проте суд відзначає, що для кожної справи такі строки є унікальними, а особливо під час воєнного стану при періодичних повітряних тривогах та відключеннях енергопостачання.

Відтак саме по собі недотримання визначених законом строків розгляду справи, за наведених судом обставин, не може свідчити про обставини упередженості судді, адже відкриття провадження у справі №910/17277/21 відбулося напередодні повномасштабного вторгнення Російської Федерації на територію України.

Отже до 29.04.2022 не можна й вести мови про порушення процесуальних строків, адже повноцінна робота суду була унеможливлена обставинами військових дій задля забезпечення збереження життя та здоров`я учасників судового провадження та колективу суду.

По-друге, щодо судових засідань, які не відбулися через лікарняний судді.

Судові засідання, призначені на 11.07.2022, 10.10.2022, 19.12.2022, не відбулися через лікарняний судді Яковенко А.В.

Беззаперечно хвороба судді є об`єктивною причиною, яка виключає можливість обліку процесуальних строків, та сама по собі не може свідчити про упередженість.

Разом із цим, сукупність обставин для стороннього спостерігача виглядає наступним чином:

- лікарняний судді Яковенко А.В. був з 11 по 15 липня 2022 року, а ухвала про призначення наступного попереднього засідання датована 05.08.2022 (через три тижні після виходу судді з лікарняного). Судове засідання призначене через 2 місяці і 5 днів;

- лікарняний судді Яковенко А.В. був з 10 по 18 жовтня 2022 року, а ухвала про призначення наступного попереднього засідання датована 25.10.2022 (через один тиждень після виходу судді з лікарняного). Судове засідання призначене через 1 місяці і 10 днів;

- лікарняний судді Яковенко А.В. був з 19 по 24 грудня 2022 року, а ухвала про призначення наступного попереднього засідання датована 13.01.2022 (через три тижні після виходу судді з лікарняного). Судове засідання призначене через 1 місяці і 23 дні;

- відпустки судді Яковенко А.В. в межах вказаних періодів відсутні.

Очевидно, що у випадку коли у період з 29.04.2022 по 24.12.2022 (вісім місяців) в межах справи про банкрутство, ініційованої боржником, заявлено три кредиторські вимоги, а 3 з 4 судових засідань не відбулися через хворобу судді, кредитори очікують розумної швидкості судді у призначенні наступного судового засідання (яке не відбулося через хворобу судді).

Неодноразове вирішення питання про призначення наступного попереднього засідання у справі (взамін того, що не відбулося через хворобу судді) через три тижні та їх призначення з інтервалом півтора-два місяці, передбачувано викликає обґрунтовані сумніви у осіб, які очікують на визнання їх кредиторами боржника, щодо неупередженості судді, який здійснює розгляд такої справи.

По-третє, щодо судового засідання 06.03.2023.

В матеріалах справи міститься подане 16.02.2023 представником арбітражного керуючого клопотання про проведення судового засідання у режимі відеоконференції поза межами приміщення суду (вх. №01-37/11025/23 від 16.02.2023).

Судове засідання (згідно звукозапису) 06.03.2023 тривало 1 хв. 37 секунд.

Після відкриття судового засідання та оголошення присутніх у ньому представників, суд вказав, що «зважаючи на те що не з`явився розпорядник майна суд на місці ухвалив відкласти судове засідання та зобов`язати надати письмові пояснення».

Після цього один із представників зауважив: «розпорядник надав всі свої…», суд вказав: «нічого вони не надали», після цього представник: «вони писали про відеозв`язок, до нас приходило клопотання», на що суд вказав «нічого там нема» та закрив судове засідання.

Відтак твердження заявника про дійсну підставу відкладення попереднього засідання не є помилковими, оскільки судом оголошені підстави протокольної ухвали (по суті оголошення судом в судовому засіданні змісту підстави відкладення та дати наступного судового засідання є протокольною ухвалою, яка приймається без виходу до нарадчої кімнати).

Також суд вказав на відсутність в матеріалах справи клопотання арбітражного керуючого про відеоконференцію, проте навіть не намагався забезпечити з`єднання, та на зауваження представника про наявність такого клопотання вказав на його відсутність.

Кожен суддя має право на помилку, адже в силу об`єктивних чи суб`єктивних причин, а особливо під час воєнного стану, як будь-яка людина, може помилятися. Суд вважає, що суддя Яковенко А.В. не мала умислу приховати відповідне клопотання про проведення судового засідання у режимі відеоконференції.

В той же час, будь-яке помилкове процесуальне рішення чи дія судді має бути а) визнана судом, б) виправлена самим судом (у випадках якщо це звісно можливе) для того щоб у сторін та стороннього спостерігача не виникало сумнівів в умисності таких дій, та їх спрямованості на шкоду одній із сторін з метою надання переваги іншій.

За цих обставин суд не може себе переконати, що станом на 31.03.2023 (момент розгляду заяви про відвід) суддя Яковенко А.В. не знала про наявність в матеріалах справи клопотання про проведення с/з у режимі відеоконференції (на яке теоретично помилково могла не звернути уваги в судовому засіданні 06.03.2023).

Відображення в ухвалі Господарського суду від 06.03.2023 нових підстав відкладення попереднього засідання та твердження в ухвалі від 31.03.2023 за наслідком розгляду заяви про відвід про помилковість тверджень заявника, передбачувано викликає у стороннього спостерігача обґрунтовані побоювання та/або припущення, що суддя не обов`язково, але принаймні візуально так може здаватися, діє тенденційно й небезсторонньо в розгляді даної справи.

Таким чином, сукупність вставлених судом обставин спростовує презумпцію неупередженості судді, нівелює довіру Акціонерного товариства "Державний експортно-імпортний банк України" до раніше визначеного складу суду у даній справі та виключає можливість судді Яковенко А.В. продовжувати розгляд справи №910/17277/21.

Відтак з метою збереження довіри учасників справи №910/17277/21 до суду, заява Акціонерного товариства "Державний експортно-імпортний банк України" про відвід судді Яковенко А.В. підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 35, 39, 234 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва, -

УХВАЛИВ:

1. Заяву Акціонерного товариства "Державний експортно-імпортний банк України" про відвід судді Яковенко А.В. від розгляду справи №910/17277/21 задовольнити.

2. Відвести суддю Яковенко А.В. від розгляду справи №910/17277/21.

3. Передати справу №910/17277/21 уповноваженому працівнику Господарського суду міста Києва для вирішення питання про повторний автоматичний розподіл справи.

4. Дана ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Суддя Роман БОЙКО