РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

12.04.2023Справа № 910/1866/23
Господарський суд міста Києва у складі судді Алєєвої І.В., розглянувши матеріали справи у спрощеному позовному провадженні без проведення судового засідання

за позовом Приватного акціонерного товариства «Центральний гірничо-збагачувальний комбінат»

до Транспортно-виробничого підприємства товариства з обмеженою відповідальністю «Будавтотранс ЛТД»

про стягнення 793 980, 00 грн.

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до Господарського суду міста Києва із вказаною позовною заявою до відповідача про стягнення 793 980, 00 грн.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 13.02.2023 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі, розгляд справи вирішено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (без проведення судового засідання).

09.03.2023 від Транспортно-виробничого підприємства товариства з обмеженою відповідальністю «Будавтотранс ЛТД» надійшло заперечення проти розгляду справи за справилами спрощеного позовного провадження.

09.03.2023 від Транспортно-виробничого підприємства товариства з обмеженою відповідальністю «Будавтотранс ЛТД» надійшов відзив на позовну заяву.

20.03.2023 від Приватного акціонерного товариства «Центральний гірничо-збагачувальний комбінат» надійшла відповідь на відзив.

Ухвалою Господарського суду від 10.04.2023 у задоволенні клопотання Транспортно-виробничого підприємства товариства з обмеженою відповідальністю «Будавтотранс ЛТД» про розгляд справи за правилами загального позовного провадження відмовлено.

У відповідності до ч. 2 ст. 252 Господарського процесуального кодексу України, розгляд справи по суті в порядку спрощеного провадження починається з відкриття першого судового засідання або через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі, якщо судове засідання не проводиться.

Частиною третьою статті 252 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що якщо для розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження відповідно до цього Кодексу судове засідання не проводиться, процесуальні дії, строк вчинення яких відповідно до цього Кодексу обмежений першим судовим засіданням у справі, можуть вчинятися протягом тридцяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Згідно із частиною 4 статті 240 Господарського процесуального кодексу України у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи суд підписує рішення без його проголошення.

Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи та вирішення спору по суті, суд -

ВСТАНОВИВ:

12 серпня 2021 року між Приватним акціонерним товариством «Центральний гірничо-збагачувальний комбінат» (далі - Позивач/замовник) та Транспортно-виробничим підприємством товариства з обмеженою відповідальністю «Будавтотранс ЛТД» (далі - Відповідач/Підрядник) було укладено договір підряду на поточний ремонт №1246-09-10 (далі - Договір), відповідно до умов якого підрядник зобов`язався виконати роботи з поточного ремонту (відновлення) станини дробарки КМДТ-2200, ч.1275.01.201 в строки, порядку та на умовах, визначених Договором.(п. 1.2 Договору).

У відповідності до пункту 2.1 Договору Підрядник зобов`язався виконати ремонт об`єкту в строк 60 календарних днів, з моменту передачі Замовником об`єкта робіт Підряднику згідно акта приймання-передачі, без урахування вихідних, святкових та неробочих днів.

Як зазначає позивач у позовній заяві, згідно п.2.3. Договору сторонами був погоджений фактичний термін виконання робіт по окремих об`єктах (обсягами, етапам, видам робіт), який визначається датою підписання Замовником акту виконаних робіт.

Строк виконання робіт за цим Договором починає обчислюватися з моменту фактичного прийняття об`єкта робіт відповідно до п.5.3 Договору.

Загальна ціна робіт за договором з урахуванням ПДВ становить 660 000,00 грн. (п 3.1 Договору).

09.11.2021р. Позивач передав Відповідачу об`єкт робіт у ремонт - станину дробарки КМДТ-2200, ч.1275.01.201, що підтверджується Актом приймання-передачі обладнання в ремонт №104 від 09.11.2021р. Кінцевий строк виконання робіт до 08.01.2022.

02.03.2022 Позивачем було отримано лист від підприємства Відповідача Вих. №28/02-01 від 28.02.2022 про настання для Відповідача форс - мажорних обставин.

Як зазначає Позивач, Відповідачем зобов`язання за Договором не виконані до настання форс-мажорних обставин та станом на даний час, об`єкт робіт (станина дробарки КМДТ-2200, ч.1275.01.201) не повернута Замовнику, що є порушенням умов Договору.

Так, позивач звернувся до Господарського суду міста Києва з вимогою про стягнення з відповідача штрафних санкцій за порушення строків виконання робіт в розмірі 99 000, 00 грн. - штрафу та 694 980, 00 грн. - пені.

Оцінюючи подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд вважає, що вимоги позивача підлягають задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до абзацу 2 ч. 1 ст. 193 Господарського кодексу України до виконання господарських договорів застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, передбачених цим кодексом.

Відповідно до ст. 509 Цивільного кодексу України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу.

Згідно з п. 2 ст. 11 Цивільного кодексу України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.

Відповідно до ст. 626 Цивільного кодексу України, договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Договір є двостороннім, якщо правами та обов`язками наділені обидві сторони договору.

Статтею 627 Цивільного кодексу України передбачено, що сторони є вільними в укладанні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Згідно з ст. 628 Цивільного кодексу України зміст договору становлять умови, визначені на розсуд сторін і погодженні ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

У відповідності до ст. 837 Цивільного кодексу України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу.

Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові.

Згідно з ч. 1 ст. 631 Цивільного кодексу України строком договору є час, протягом якого сторони можуть здійснити свої права і виконати свої обов`язки відповідно до договору.

Згідно з ч. 1 ст. 843 Цивільного кодексу України у договорі підряду визначається ціна роботи або спроби її визначення.

У відповідності до пункту 2.1 Договору Підрядник зобов`язався виконати ремонт об`єкту в строк 60 календарних днів, з моменту передачі Замовником об`єкта робіт Підряднику згідно акта приймання-передачі, без урахування вихідних, святкових та неробочих днів.

Строк виконання робіт за цим Договором починає обчислюватися з моменту фактичного прийняття об`єкта робіт відповідно до п.5.3 Договору.

09.11.2021р. Позивач передав Відповідачу об`єкт робіт у ремонт - станину дробарки КМДТ-2200, ч.1275.01.201, що підтверджується Актом приймання-передачі обладнання в ремонт №104 від 09.11.2021р. Кінцевий строк виконання робіт до 08.01.2022.

Проте, Відповідачем роботи за Договором не було виконані, що є підставою для стягнення штрафних санкцій.

Згідно зі ст. 854 Цивільного кодексу України, якщо договором підряду не передбачена попередня оплата виконаної роботи або окремих її етапів, замовник зобов`язаний сплатити підрядникові обумовлену ціну після остаточної здачі роботи за умови, що роботу виконано належним чином і в погоджений строк або, за згодою замовника, - достроково.

Статтею 629 Цивільного кодексу України встановлено, що договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Відповідно до ч. 1 статті 193 Господарського кодексу України, суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться.

Згідно з ч. 2 статті 193 Господарського кодексу України кожна сторона повинна вжити усіх заходів, необхідних для належного виконання нею зобов`язання, враховуючи інтереси другої сторони та забезпечення загальногосподарського інтересу.

За приписами статті 526 Цивільного кодексу України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Статтею 525 Цивільного кодексу України передбачено, що одностороння відмова від виконання зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Відповідно до ст. 610 Цивільного кодексу України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Згідно зі ст.ст. 525, 526 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння заміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Зобов`язанням, в свою чергу, є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку (стаття 509 ЦК України).

Відповідно до ст. 173 Господарського кодексу України, господарським визнається зобов`язання, що виникає між суб`єктом господарювання та іншим учасником (учасниками) відносин у сфері господарювання з підстав, передбачених цим Кодексом, в силу якого один суб`єкт (зобов`язана сторона, у тому числі боржник) зобов`язаний вчинити певну дію господарського чи управлінсько-господарського характеру на користь іншого суб`єкта (виконати роботу, передати майно, сплатити гроші, надати інформацію тощо), або утриматися від певних дій, а інший суб`єкт (управнена сторона, у тому числі кредитор) має право вимагати від зобов`язаної сторони виконання її обов`язку.

Згідно з ч. 1 ст. 193 ГК України Суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться.

До виконання господарських договорів застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.

Пунктом 10.3.2. Договору передбачено, що за порушення Підрядником строку виконання робіт, а також строку усунення виявлених дефектів виконання Робіт Підрядник сплачує Замовнику штраф у розмірі 15% від ціни несвоєчасно виконаних робіт та/або робіт, по яким порушено строк усунення дефектів (з урахуванням ПДВ), а за порушення строку понад 30 календарних днів додатково сплачує пеню у розмірі 0,3%, нараховану на ціну робіт за Договором, що визначена п.3.1 Договору, за кожний день прострочення виконання зобов`язань, відшкодовує збитки згідно з п.4.7. Договору. Неустойка нараховується за весь період прострочки.

Пунктом 3 частини 1 статті 611 ЦК України встановлено, що у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки встановлені договором або законом, зокрема, сплата неустойки.

Згідно з частинами 1, 3 ст. 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

Оскільки обов`язок відповідача щодо виконання робіт не є грошовим зобов`язанням, а та обставина, що за порушення строку виконання робіт до Підрядника застосовуються штрафні санкції у вигляді пені у розмірі 0,3 % від ціни Договору за кожен день прострочення виконання Робіт, не перетворює визначену договором пеню у пеню за порушення грошового зобов`язання, отже до спірних правовідносин не підлягають застосуванню вимоги Закону України «Про відповідальність за несвоєчасне виконання грошових зобов`язань», яким передбачено застосування відповідальності за невиконання грошового зобов`язання (обмеження розміру пені подвійною обліковою ставкою НБУ).

Аналогічний правовий висновок було викладено у Постанові Верховного Суду від 27.05.2019 у справі № 910/20107/17.

Господарський суд міста Києва, враховуючи викладене та здійснивши перевірку наданого позивачем математичного розрахунку пені, дійшов висновку про обґрунтованість вимог позивача про стягнення з відповідача пені, у розмірі 694 980, 00 грн. та штрафу в розмірі 99 000, 00 грн.

Щодо тверджень відповідача на які він посилається у відзиві на позовну заяву, Господарський суд міста Києва, зазначає, що саме лише посилання відповідача у справі на наявність обставин непереборної сили не може вважатися безумовним доведенням відповідних обставин.

Форс-мажор не є автоматичною підставою для звільнення від виконання зобов`язань стороною договору та має бути підтверджено не факт настання таких обставин, а саме їхня здатність впливати на реальну можливість виконання зобов`язання.

Крім того, слід зазначити, що кінцевим днем виконання відповідачем зобов`язань за договором є 08.01.2022, а відповідач посилається на лист Торгово-промислової палати від 28.02.2022.

Відповідач також просить суд зменшити штрафні санкції до 32 000, 00 грн.

Згідно зі статтею 233 ГК України, у разі якщо належні до сплати штрафні санкції надмірно великі порівняно із збитками кредитора, суд має право зменшити розмір санкцій.

Відповідно до частини 3 статті 551 ЦК України розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду, якщо він значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, які мають істотне значення.

Правовий аналіз зазначених приписів свідчить про те, що вони не є імперативними та застосовуються за визначених умов та на розсуд суду.

Зі змісту зазначених норм вбачається, що вирішуючи питання про зменшення розміру неустойки (штрафу, пені), яка підлягає стягненню зі сторони, що порушила зобов`язання, господарський суд повинен оцінити, чи є даний випадок винятковим, виходячи з інтересів сторін, які заслуговують на увагу; ступеню виконання зобов`язання боржником; причини (причин) неналежного виконання або невиконання зобов`язання, незначності прострочення виконання, наслідків порушення зобов`язання, невідповідності розміру стягуваної неустойки (штрафу, пені) таким наслідкам, поведінки винної особи (в тому числі вжиття чи невжиття нею заходів до виконання зобов`язання, негайне добровільне усунення нею порушення та його наслідки) тощо.

При цьому, зменшення розміру заявленого до стягнення штрафу є правом суду, за відсутності у законі переліку таких виняткових обставин, господарський суд, оцінивши надані сторонами докази та обставини справи у їх сукупності, на власний розсуд вирішує питання про наявність або відсутність у кожному конкретному випадку обставин, за яких можливе зменшення штрафу.

Позивач і відповідач є господарюючими суб`єктами і вони несуть відповідний ризик під час здійснення своєї господарської діяльності. Зменшення (за заявою сторони) заявленого штрафу, який нараховується за неналежне виконання стороною свої зобов`язань кореспондується із обов`язком сторони, до якої така санкція застосовується, довести згідно з статтею 74 ГПК України, статтею 233 ГК України те, що вона не бажала вчинення таких порушень, що вони були зумовлені винятковими обставинами та не завдали значних збитків контрагенту на підставі належних і допустимих доказів. Аналогічна правова позиція викладена в постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27.02.2019 у справі № 910/9765/18.

Отже, дослідивши подану відповідачем заяву про зменшення штрафу, перевіривши доводи, якими обґрунтовується така заява, зокрема розмір нарахованого штрафу, суд дійшов висновку про відсутність підстав для зменшення суми штрафу.

Витрати по сплаті судового збору за позовною заявою, відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України, підлягають стягненню з відповідача на користь позивача.

Керуючись ст.ст. 56, 58, 73, 74, 76-80, 86, 123, 124, 129, 236-238, 241, 327 ГПК України, Господарський суд міста Києва

ВИРІШИВ:

1.Позовні вимоги задовольнити.

2.Стягнути з ТРАНСПОРТНО-ВИРОБНИЧОГО ПІДПРИЄМСТВА ТОВАРИСТВО З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «БУДАВТОТРАНС», ЛТД (Україна, 03110, місто Київ, ВУЛИЦЯ ПИРОГОВСЬКОГО, будинок 19, корпус 8; ідентифікаційний код 21509156) на користь ПРИВАТНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «ЦЕНТРАЛЬНИЙ ГІРНИЧО-ЗБАГАЧУВАЛЬНИЙ КОМБІНАТ» (Україна, 50066, Дніпропетровська обл., місто Кривий Ріг; ідентифікаційний код 00190977) - 99 000 (дев`яносто дев`ять тисяч) грн. 00 коп. - штрафу, 694 980 (шістсот дев`яносто чотири тисячі дев`ятсот вісімдесят) грн. 00 коп. - пені та 9 527 (дев`ять тисяч п`ятсот двадцять сім) грн. 76 коп. - судового збору.

3. Після набрання рішенням законної сили видати наказ.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя І.В. Алєєва