РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

04.04.2023Справа № 910/1845/22
за позовом Керівника Голосіївської окружної прокуратури міста Києва в інтересах держави в особі Київської міської ради

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Юнікарго Україна"

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Товариства з обмеженою відповідальністю "Геос Девелопмент"

про скасування державної реєстрації права власності на нерухоме майно

та за позовною заявою третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору - Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Комфортний дім"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Юнікарго Україна"

про скасування державної реєстрації права власності на нерухоме майно

Суддя Зеленіна Н.І.

Секретар судового засідання Токарєва К.К.

Представники сторін: відповідно до протоколу судового засідання.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Керівник Голосіївської окружної прокуратури міста Києва звернувся до Господарського суду міста Києва в інтересах держави в особі Київської міської ради із позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Юнікарго Україна" про скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу) індексний №55859536 від 22.12.2020, та здійснену на його підставі у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно державну реєстрацію права власності за ТОВ "Юнікарго Україна" на об`єкт нерухомого майна - незавершене будівництво, житловий будинок з вбудованими нежитловими приміщеннями та підземним паркінгом за адресою: м. Київ, вул. Казимира Малевича, 44, 46 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000 припинивши вказане право.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 11.02.2022 відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 16.03.2022.

22.02.2022 через відділ діловодства суду від Товариства з обмеженою відповідальністю "Геос Девелопмент" надійшло клопотання про залучення третьої особи на стороні відповідача, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору.

Підготовче засідання призначене на 16.03.2022 не відбулося з об`єктивних причин, які не залежали від суду.

07.04.2022 через відділ діловодства суду від відповідача надійшов відзив на позовну заяву.

Ухвалою суду від 07.04.2022 призначено підготовче засідання на 25.05.2022.

02.05.2022 через відділ діловодства суду від позивача надійшли письмові пояснення по суті спору.

Протокольною ухвалою суду від 25.05.2022 відкладено підготовче засідання на 29.06.2022.

28.06.2022 через відділ діловодства суду від ОСББ "Комфортний дім" надійшла заява про вступ у справі третьої особи на стороні позивача.

29.06.2022 через відділ діловодства суду від прокуратури надійшла відповідь на відзив.

29.06.2022 через відділ діловодства суду від відповідача надійшла заява про залучення нотаріуса П`ятої Київської державної нотаріальної контори Наумова В.В. до участі у справі у процесуальному статусі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на стороні відповідача.

Ухвалою суду від 29.06.2022 залучено до участі у справі Товариство з обмеженою відповідальністю "Геос Девелопмент", відмовлено у задоволенні клопотання відповідача про залучення третьої особи від 29.06.2022 та відкладено підготовче засідання на 03.08.2022.

05.07.2022 через відділ діловодства суду від прокуратури надійшла відповідь на відзив.

18.07.2022 через відділ діловодства суду від ТОВ "Геос Девелопмент" надійшли пояснення по суті позовних вимог.

28.07.2022 через відділ діловодства суду від ОСББ "Комфортний дім" надійшла позовна заява третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору.

03.08.2022 через відділ діловодства суду від відповідача надійшли заперечення.

Ухвалою суду від 03.08.2022 прийнято до спільного розгляду із первісним позов третьої особи із самостійними вимогами.

Протокольною ухвалою суду від 03.08.2022 відкладено підготовче засідання на 31.08.2022.

11.08.2022 через відділ діловодства суду від ТОВ "Геос Девелопмент" надійшли пояснення по суті позовних вимог третьої особи із самостійними вимогами.

15.08.2022 через відділ діловодства суду від позивача надійшли пояснення на позовну заяву.

22.08.2022 через відділ діловодства суду від відповідача надійшов відзив на позовну заяву.

23.08.2022 через відділ діловодства суду від третьої особи із самостійними вимогами надійшли пояснення щодо позовної заяви прокурора.

26.08.2022 через відділ діловодства суду від відповідача надійшло клопотання про витребування доказів.

29.08.2022 через відділ діловодства суду від ТОВ "Геос Девелопмент" надійшло клопотання про зупинення провадження у справі.

Протокольною ухвалою суду від 31.08.2022 відкладено підготовче засідання на 28.09.2022.

22.09.2022 через відділ діловодства суду від відповідача надійшло клопотання про витребування доказів.

Протокольною ухвалою суду від 28.09.2022 відмовлено у задоволенні клопотання ОСББ "Комфортний дім" про огляд речового доказу від 23.08.2022, відмовлено у задоволенні клопотань ТОВ "Юнікарго Україна" про витребування доказів від 26.08.2022 та від 22.09.2022; відмовлено у задоволенні клопотання ТОВ "Геос Девелопмент" про зупинення провадження у справі від 29.08.2022, та відкладено підготовче засідання на 19.10.2022.

14.10.2022 на електронну пошту суду від ОСББ "Комфортний дім" надійшло клопотання про призначення будівельно-технічної експертизи.

Підготовче засідання 19.10.2022 не відбулося у зв`язку із перебуванням судді Зеленіної Н.І. у відпустці.

Ухвалою суду від 24.10.2022 призначено підготовче засідання на 08.11.2022.

Протокольною ухвалою суду від 08.11.2022 оголошено перерву у підготовчому засіданні до 30.11.2022.

25.11.2022 через відділ діловодства суду від ТОВ "Геос Девелопмент" надійшли пояснення щодо призначення експертизи.

29.11.2022 через відділ діловодства суду від прокуратури надійшли пояснення щодо клопотання про призначення судової експертизи.

Протокольною ухвалою суду від 30.11.2022 відмовлено у задоволенні клопотання ОСББ "Комфортний дім" про призначення судової експертизи, закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 21.12.2022.

Протокольною ухвалою суду від 21.12.2022 відкладено судове засідання на 25.01.2023.

У зв`язку із перебуванням судді Зеленіної Н.І. у відпустці, судове засідання призначене на 25.01.2023 не відбулося.

Ухвалою суду від 27.03.2023 призначено судове засідання на 04.04.2023.

У судовому засіданні суд заслухав вступні слова представників сторін та дослідив зібрані в матеріалах справи докази, заслухав пояснення представників сторін, як щодо дослідження доказів, так і по суті позовних вимог та заперечень проти позову.

04.04.2023 у судовому засіданні проголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Господарський суд міста Києва

ВСТАНОВИВ:

Рішенням про державну реєстрації прав та їх обтяжень від 22.12.2020, індексний номер 55859536, зареєстровано право приватної власності за Товариством з обмеженою відповідальністю "Юнікарго Україна" на об`єкт нерухомого майна, а саме: незавершене будівництво, житловий будинок з вбудованими нежитловими приміщенням та підземним паркінгом, готовністю 3%, розташоване за адресою: м. Київ, вул. Казимира Малевича, буд. 44, 46. Реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 000.

Об`єкт нерухового майна зареєстрований на земельній ділянці площею 0,2665 га комунальної власності з кадастровим №:72:219:0006.

Підставою для проведення державної реєстрації права власності на об`єкт незавершеного будівництва стали технічний паспорт на об`єкт незавершеного будівництва від 18.12.2020, виданий ТОВ "Консалтингова агенція з нерухомості" та дозвіл на виконання будівельних робіт ІУ №47 від 14.08.2018, виданий ДАБІ України.

Прокурор зазначає, що зазначена вище державна реєстрація права власності на об`єкт незавершеного будівництва, підлягає скасуванню у судовому порядку, оскільки здійснена з порушенням вимог ст. 27-1 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень", а саме за відсутності дозволу на виконання будівельних робіт на земельній ділянці.

Київська міська рада підтримує позицію прокурора та зазначає, що спірна реєстраційна дія є незаконною та підлягає скасуванню з підстав, наведених у позовній заяві.

Заперечуючи проти первісного позову відповідач зазначає, що ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 23.07.2019, яка залишена без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 02.10.2019 у справі №640/13245/19, вжито заходи забезпечення позову та зупинено дію рішення №17 від 21.06.2019 про анулювання дозволу на виконання будівельних робіт ІУ №47 від 14.08.2018. Окрім того, відповідач зазначає, що дозвіл було анульовано у зв`язку із скасуванням містобудівних умов та обмежень, та станом на момент вчинення реєстраційної дії, рішення про скасування містобудівних умов та обмежень було визнано протиправним та скасовано. Тобто, підстава по якій було анульовано дозвіл на виконання будівельних робіт на момент вчинення реєстраційної дії була скасована. Таким чином, на момент державної реєстрації дозвільні документи та документи на право користування земельною ділянкою були чинними та надавали відповідачу право на реєстрацію право власності на спірний об`єкт незавершеного будівництва.

Оцінюючи подані сторонами докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, суд дійшов наступних висновків.

За частиною 1 статті 143 Конституції України територіальні громади села, селища, міста безпосередньо або через утворені ними органи місцевого самоврядування управляють майном, що є в комунальній власності.

Відповідно до статті 6 Закону України "Про столицю України - місто-герой Київ" місцеве самоврядування у місті Києві здійснюється територіальною громадою міста як безпосередньо, так і через Київську міську раду, районні в місті ради (у разі їх утворення) та їх виконавчі органи.

Згідно з частиною 1 статті 9 Закону України "Про столицю України - місто-герой Київ" у місті Києві діють представницькі органи місцевого самоврядування - Київська міська рада, районні в місті ради (у разі їх утворення), які є юридичними особами.

Частиною 1 статті 18 Закону України "Про столицю України - місто-герой Київ" передбачено, що матеріальною і фінансовою основою місцевого самоврядування у місті Києві є рухоме і нерухоме майно, доходи місцевих бюджетів, інші кошти, земля, природні ресурси, що є у власності громади міста або знаходяться в її управлінні.

Право комунальної власності - право територіальної громади володіти, доцільно, економно, ефективно користуватися і розпоряджатися на свій розсуд і в своїх інтересах майном, що належить їй, як безпосередньо, так і через органи місцевого самоврядування.

Відповідно до статті 60 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" територіальним громадам сіл, селищ, міст, районів у містах належить право комунальної власності на рухоме і нерухоме майно. Органи місцевого самоврядування від імені та в інтересах територіальних громад відповідно до закону здійснюють правомочності щодо володіння, користування та розпорядження об`єктами права комунальної власності. Право комунальної власності територіальної громади захищається законом на рівних умовах з правами власності інших суб`єктів. Об`єкти права комунальної власності не можуть бути вилучені у територіальних громад і передані іншим суб`єктам права власності без згоди безпосередньо територіальної громади або відповідного рішення ради чи уповноваженого нею органу, за винятком випадків, передбачених законом.

Відповідно до частини 3 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює компетентний орган; 2) у разі відсутності такого органу.

Бездіяльність компетентного органу (нездійснення захисту інтересів держави) означає, що компетентний орган знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, мав повноваження для захисту, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

Прокурор, звертаючись до суду з позовом, повинен обґрунтувати та довести бездіяльність компетентного органу.

Звертаючись до компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню тощо.

Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва. Якщо прокурору відомі причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові. Але якщо з відповіді зазначеного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 26.05.2020 у справі №912/2385/18.

Із матеріалів справи вбачається, що Голосіївська окружна прокуратура м. Києва зверталася до Київської міської ради з листами від 18.06.2021, 30.08.2021, 31.08.2021, щодо вжиття заходів представницького характеру з метою захисту порушеного права територіальної громади міста відносно земельної ділянки, на якій розташований спірний об`єкт незавершеного будівництва.

Відповідно до листів Київської міської ради від 16.07.2021, 10.09.2021, та 09.09.2021 вбачається, що будь-які заходи Київською міською радою на відновлення порушених інтересів держави в особі громади міста Києва не вживалися.

Таким чином, оскільки Київська міська рада, будучи обізнаною про порушення інтересів держави, маючи відповідні повноваження для їх захисту, самостійно з позовом до суду не звернулася та наміру в подальшому звернутися до суду з вказаним позовом не виявила, то це є достатнім аргументом для підтвердження наявності у Керівника Голосіївської окружної прокуратури міста Києва повноважень та підстав для представництва інтересів держави в особі Київської міської ради у спорі в межах даної справи.

Згідно з частинами 1, 2 ст. 182 ЦК України право власності та інші речові права не нерухомі речі, обтяження цих прав, їх виникнення, перехід і припинення підлягають державній реєстрацій. Порядок проведення державної реєстрації прав на нерухомість та підстави відмови в ній встановлюються законом.

Статтею 328 ЦК України визначено, що право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше не випливає із закону або незаконність набуття права власності чи необґрунтованості активів, які перебувають у власності, не встановлені судом.

Відповідно до ч. 3 ст. 331 ЦК України (в редакції, чинній на момент вчинення спірної реєстраційної дії) до завершення будівництва (створення майна) особа вважається власником матеріалів, обладнання тощо, які були використані в процесі цього будівництва (створення майна). У разі необхідності особа, зазначена в абзаці першому цієї частини, може укласти договір щодо об`єкта незавершеного будівництва після проведення державної реєстрації права власності або спеціального майнового права на нього відповідно до закону.

Статтею 2 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" (тут і надалі в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин) визначено поняття державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень як офіційне визнання і підтвердження державою фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 4 зазначеного закону, державній реєстрації прав підлягають, зокрема право власності на об`єкт незавершеного будівництва.

Для державної реєстрації права власності на об`єкт незавершеного будівництва подаються такі документи: 1) документ, що посвідчує речове право на земельну ділянку під таким об`єктом (у разі відсутності у Державному реєстрі прав зареєстрованого відповідного речового права на земельну ділянку); 2) документ, що відповідно до законодавства надає право на виконання будівельних робіт (крім випадків, коли реєстрація такого документа здійснювалася в Єдиній державній електронній системі у сфері будівництва); 3) документ, що містить опис об`єкта незавершеного будівництва за результатами технічної інвентаризації такого об`єкта (крім випадків, коли такий документ внесено до Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва) (ч. 1 ст. 27-1 зазначеного закону).

За визначенням ч. 3 ст. 331 ЦК України об`єкт незавершеного будівництва за своєю суттю є сукупністю будівельних матеріалів, які є майном, що належить забудовнику (особі, яка на законних підставах здійснює відповідне будівництво). З метою отримання можливості укладення цивільно-правових договорів (купівлі-продажу, застави тощо) щодо такого майна (сукупності будівельних матеріалів), тобто можливості набути відповідні цивільні права та обов`язки власника майна, забудовник вправі, до завершення будівництва та досягнення його кінцевої мети у вигляді створення нерухомого майна, здійснити державну реєстрацію права власності на об`єкт незавершеного будівництва, надавши органу державної реєстрації визначений законодавством перелік документів.

Проте факт здійснення державної реєстрації права власності на об`єкт незавершеного будівництва не змінює правового статусу такого майна та не перетворює сукупність будівельних матеріалів на об`єкт нерухомого майна (житловий будинок, будівлю, споруду тощо) в розумінні ст. 181 та ч. 2 ст. 331 ЦК України, оскільки така реєстрація не звільняє забудовника від обов`язку після завершення будівництва (створення майна) ввести його в установленому порядку в експлуатацію та здійснити державну реєстрацію права власності на новостворене нерухоме майно.

Аналогічний висновок викладено у постанові Верховного Суду від 16.02.2021 у справі №914/2070/19.

Відповідно до ч. 3 ст. 10 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" державний реєстратор встановлює відповідність заявлених прав і поданих/отриманих документів вимогам законодавства, а також відсутність суперечностей між заявленими та вже зареєстрованими правами на нерухоме майно та їх обтяженнями; перевіряє документи на наявність підстав для проведення реєстраційних дій, зупинення розгляду заяви про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, зупинення державної реєстрації прав, відмови в державній реєстрації прав та приймає відповідні рішення; під час проведення реєстраційних дій обов`язково використовує відомості Державного земельного кадастру та Єдиного реєстру дозвільних документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів, а також використовує відомості, отримані у порядку інформаційної взаємодії Державного реєстру прав з Єдиним державним реєстром судових рішень.

Частиною 2 статті 12 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" передбачено, що записи, що містяться у Державному реєстрі прав, повинні відповідати відомостям, що містяться у документах, на підставі яких проведені реєстраційні дії. У разі їх невідповідності пріоритет мають відомості, що містяться в документах, на підставі яких проведено реєстраційні дії.

Відповідно до пункту 4 частини 1 статті 18 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень", одним з етапів проведення державної реєстрації прав є перевірка документів та/або відомостей Державного реєстру прав, відомостей реєстрів (кадастрів), автоматизованих інформаційних систем на наявність підстав для зупинення розгляду заяви, зупинення державної реєстрації прав, відмови у проведенні державної реєстрації прав та прийняття відповідних рішень.

Відповідно до частини 2 статті 18 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" перелік документів, необхідних для державної реєстрації прав, та порядок державної реєстрації прав визначаються Кабінетом Міністрів України у Порядку державної реєстрації прав на нерухоме майно та їх обтяжень.

Згідно п. 68 Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25.12.2015 №1127 (у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) для державної реєстрації права власності на об`єкт незавершеного будівництва, зокрема на об`єкт, що підлягає приватизації, подаються документи, передбачені статтею 27-1 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень". У разі коли реєстрація документа, що відповідно до законодавства надає право на виконання будівельних робіт, здійснювалася в Єдиному реєстрі документів, державний реєстратор з використанням наданих заявником у відповідній заяві відомостей про реєстраційний номер відповідного документа за допомогою програмних засобів ведення Державного реєстру прав у режимі реального часу отримує відомості Єдиного реєстру документів про документ, що відповідно до вимог законодавства дає право на проведення будівельних робіт, та перевіряє відсутність суперечностей між заявленими правами та відомостями, що містяться в зазначеному Реєстрі.

Таким чином, аналізуючи вище вказані норми законодавства, державний реєстратор приймає рішення про державну реєстрацію прав лише після перевірки наявності необхідних для цього документів та їх відповідності вимогам законодавства.

Відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, державна реєстрація права власності за ТОВ "Юнікарго Україна" на об`єкт незавершеного будівництва (реєстраційний номер 000), готовність складає 3%, проведена державним реєстратором Наумовим В.В. на підставі технічного паспорту від 18.12.2020, виданого ТОВ "Консалтингова агенція з нерухомості", та дозволу на виконання будівельних робіт ІУ №47 від 14.08.2018.

Окрім того, на підставі договору про поновлення та внесення змін до договору оренди земельної ділянки №1193 від 23.11.2016, земельна ділянка з кадастровим №:72:219:0006, площею 0,2665 га, 23.11.2016 була зареєстрована на праві оренди за ТОВ "Юнікарго Україна".

Разом з тим, згідно рішення Державної архітектурно-будівельної інспекції України №17 від 21.06.2019, дозвіл на виконання будівельних робіт від 14.08.2018 №ІУ 47 на об`єкт будівництва "Будівництво житлового будинку з вбудованими нежитловими приміщеннями та підземним паркінгом на вул. Казимира Малевича, 44,46 у Голосіївському районі м. Києва", замовник об`єкта будівництва ТОВ "Юнікарго Україна" - анульовано.

Відповідно до п. 2 наказу Державної архітектурно-будівельної інспекції України №17-д від 21.06.2019, виключено з єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів, дані про видачу дозволу на виконання будівельних робіт від 14.08.2018 №ІУ 47.

Заперечуючи проти позову відповідач зазначає, що дозвільні документи на момент державної реєстрації були чинними.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 23.07.2019, яка залишена без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 02.10.2019 у справі №640/13245/19, до моменту набрання законної сили судовим рішенням у справі №640/13245/19, в разі подання заявником відповідної позовної заяви, зупинено дію рішення №17 від 21.06.2019 Державної архітектурно-будівельної інспекції України "Про анулювання дозволу на виконання будівельних робіт від 14.08.2018 року №ІУ 47 на об`єкт будівництва "Будівництво житлового будинку з вбудованими нежитловими приміщеннями під підземним паркінгом по вул. Казимира Малевича, 44, 46 у Голосіївському районі м. Києва".

Постановою Верховного Суду від 26.12.2019 у справі №640/13245/19 ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 23.07.2019 та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 02.10.2019 скасовано, та відмовлено у задоволенні заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Геос Девелопмент" про забезпечення позову.

Таким чином, на момент вчинення спірної реєстраційної дії дозвіл на виконання будівельних робіт було анульовано.

Разом з тим, державним реєстратором не взято до уваги вказану інформацію при реєстрації за відповідачем права власності на спірний об`єкт незавершеного будівництва.

Відповідач зазначає, що дозвіл на виконання будівельних робіт було анульовано на підставі скасування містобудівних умов та обмежень. Проте, постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 05.10.2020 у справі №640/11925/19 визнано протиправним та скасовано рішення від 25.04.2019 про скасування містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки для будівництва житлового будинку з вбудованими нежитловими приміщеннями та підземним паркінгом по вул. Казимира Малевича, 44, 46 у м. Києві від 26.01.217 №8917/012/009-17.

Відповідно до ч. 1 ст. 37 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах будівництва, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля згідно із Законом України "Про оцінку впливу на довкілля", підключення об`єкта будівництва до інженерних мереж та споруд надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після отримання дозволу на виконання будівельних робіт. Дозвіл на виконання будівельних робіт видається органами державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня реєстрації заяви.

Суд критично оцінює зазначені твердження, оскільки відповідач помилково ототожнює наявність містобудівних умов та обмежень із наявністю дозволу на виконання будівельних робіт. У даному випадку, постанова Шостого апеляційного адміністративного суду від 05.10.2020 у справі №640/11925/19 не впливає на дійсність анульованого дозволу на виконання будівельних робіт.

За таких обставин, відсутність дозволу на виконання будівельних робіт на момент державної реєстрації права власності свідчить про порушення відповідачем п. 68 Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25.12.2015 №1127 та ст. 27-1 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень".

Згідно пункту 3 статті 10 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" державний реєстратор під час проведення державної реєстрації прав, що виникли в установленому законодавством порядку до 1 січня 2013 року, обов`язково запитує від органів влади, підприємств, установ та організацій, які відповідно до законодавства проводили оформлення та/або реєстрацію прав, інформацію (довідки, засвідчені в установленому порядку копії документів тощо), необхідну для такої реєстрації.

У матеріалах справи наявний акт за результатами проведення камеральної перевірки у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно державного реєстратора - Державного нотаріуса П`ятої київської державної нотаріальної контори Наумова Віталія Володимировича від 10.03.2021, у якому комісією встановлено, що при проведенні реєстраційної дії №55859536 державним нотаріусом порушено вимоги ч. 3 ст. 10 Закону та п. 68 Порядку, а саме: зареєстровано право власності на об`єкт незавершеного будівництва на підставі дозволу на виконання будівельних робіт, який на час проведення державної реєстрації було анульовано.

Таким чином, державна реєстрація за ТОВ "Юнікарго Україна" права власності на об`єкт незавершеного будівництва без дотримання законодавчих вимог та надання відповідачем для реєстрації документів, які не відповідають вимогам закону, для реєстрації права власності на об`єкт незавершеного будівництва, не може свідчити про правомірне набуття відповідачем майна у власність, а відтак є підставою для скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію права на це майно.

За змістом ст. 2 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" державна реєстрація прав не є підставою набуття права власності, а є лише засвідченням державою вже набутого особою права власності, що унеможливлює ототожнення факту набуття права власності із фактом його державної реєстрації.

При дослідженні обставин існування в особи права власності, першочерговим є встановлення підстави, на якій особа набула це право, оскільки сама по собі державна реєстрація прав не є підставою виникнення права власності, такої підстави закон не передбачає.

Вказаної правової позиції дотримується Верховний Суд у своїх постановах від 24.01.2020 у справі №910/10987/18 та від 07.10.2020 у справі №920/728/18.

Отже, за відсутності законних підстав для здійснення державної реєстрації за Товариством з обмеженою відповідальністю "Юнікарго Україна" права власності на об`єкт незавершеного будівництва, сама по собі державна реєстрація не свідчить про виникнення прав власника на вказане нерухоме майно.

Крім того, право власності на земельну ділянку, а також право постійного користування та право оренди земельної ділянки виникають з моменту державної реєстрації цих прав (стаття 125 Земельного кодексу України).

Статтею 9 Земельного кодексу України передбачено, що розпорядження землями територіальної громади міста Києва відноситься до повноважень Київської міської ради.

Оскільки, вказана земельна ділянка належить до комунальної власності територіальної громади міста Києва виключно Київська міська рада має право розпоряджатися нею.

Рішенням Київської міської ради №761/761 від 14.07.2016 "Про поновлення ТОВ "Промбуд" договорів оренди земельних ділянок для будівництва житлового будинку з паркінгом та для організації будівельних робіт на вул. Казимира Малевича, 44, 46 у Голосіївському районі м. Києва та внесення змін до нього", вирішено поновити на 5 років договори оренди земельних ділянок від 27.11.2008 №79-6-00680 та від 27.11.2008 №79-6-00681 площами 0,2665 га (кадастровий номер :72:219:0006) та 0,0600 га (кадастровий номер :72:219:0036), укладені між Київською міською радою та ТОВ "Промбуд" для будівництва житлового будинку з паркінгом (як другої черги забудови) та для організації будівельних робіт на вул. Казимира Малевича, 44, 46 у Голосіївському районі міста Києва; та внести зміни до договорів оренди земельних ділянок від 27.11.2008 №79-6-00680 та від 27.11.2008 №79-6-00681, а саме: слова "ТОВ "Промбуд"" замінити словами "ТОВ "Юнікарго Україна" у відповідних відмінках.

На виконання рішення, 23.11.2016 між Київською міською радою (орендодавець), ТОВ "Промбуд" (первісний орендар) та ТОВ "Юнікарго Україна" (орендар) укладено договір про поновлення та внесення змін до договору оренди земельної ділянки, відповідно до умов якого сторони домовились поновити на 5 років договір оренди земельної ділянки, укладений між орендодавцем та первісним орендарем, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Дем`яненко Т.М. 27.11.2008 за реєстровим №3304; внести зміни до вказаного договору оренди, а саме слова "ТОВ "Промбуд" замінити словами "ТОВ "Юнікарго Україна" у відповідних відмінках: викласти договір оренди в новій редакції, згідно якої визначено, що орендодавець, на підставі рішень Київської міської ради від 27.12.2007 за №1595/4428 та від 14.07.2016 за №761/761, рішень Господарського суду міста Києва від 09.06.2009 у справі №32/257 та від 24.06.2010 у справі №9/156 передає, а орендар приймає в оренду (строкове платне користування) земельну ділянку, розташовану за адресою: м. Київ, вул. Казимира Малевича, 44, 46 у Голосіївському районі міста Києва, площею 0,2665 га, кадастровий номер: :72:219:0006.

Разом з тим, рішенням Господарського суду міста Києва від 08.04.2021 у справі №910/3499/19, яке залишено без змін постановою Верховного Суду від 21.12.2021, позовні вимоги задоволено частково; скасовано рішення Київської міської ради №761/761 від 14.07.2016 "Про поновлення Товариству з обмеженою відповідальністю "Промбуд" договорів оренди земельних ділянок для будівництва житлового будинку з паркінгом та для організації будівельних робіт на вул. Казимира Малевича, 44, 46 у Голосіївському районі м. Києва та внесення змін до нього"; визнано недійсним договір про поновлення та внесення змін до договору оренди земельної ділянки площею 0,06 га (кадастровий номер :72:219:0036) по вул. Казимира Малевича, 44, 46 у Голосіївському районі м. Києва, який посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Дем`яненко Т.М. та зареєстрований в реєстрі 23.11.2016 за №1192; визнано недійсним договір про поновлення та внесення змін до договору оренди земельної ділянки площею 0,2665 га (кадастровий номер :72:219:0006) по вул. Казимира Малевича, 44, 46 у Голосіївському районі м. Києва, який посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Дем`яненко Т.М. та зареєстрований в реєстрі 23.11.2016 за №1193; і іншій частині в задоволені позову відмовлено.

Тобто, на момент звернення до суду із даним позовом, договір оренди земельної ділянки між позивачем та відповідачем був визнаний недійсний, та відповідно власником та розпорядником земельної ділянки є Київська міська рада.

Таким чином, знаходження на земельній ділянці, власником якої є Київська міська рада, об`єкту незавершеного будівництва, право власності на який зареєстровано за ТОВ "Юнікарго Україна", істотно обмежує права власника землі, при цьому таке обмеження є безстроковим.

Київська міська рада у цьому разі не може використовувати земельну ділянку за призначенням, і не може здати цю землю в оренду будь-кому, окрім власника об`єкту нерухомого майна, тобто на даний час Товариству з обмеженою відповідальністю "Юнікарго Україна".

Тому державна реєстрація права власності на об`єкт незавершеного будівництва на чужій земельній ділянці є фактично і реєстрацією обмеження права власника землі.

Вказаної правової позиції дотримується Велика Палата Верховного Суду у постанові від 19.05.2020 у справі № 916/1608/18.

Отже, встановивши, що реєстрація права власності на об`єкт незавершеного будівництва за адресою: вул. Казимира Малевича, 44, 46 у м. Києві, вчинена без дотримання вимог Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" та Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25.12.2015 №1127, а відтак рішення про державну реєстрацію права власності за відповідачем не відповідає вимогам закону та підлягає скасуванню.

Для забезпечення територіальній громаді міста Києва реальної та безперешкодної можливості реалізувати усі правомочності власника щодо комунальної земельної ділянки, належним способом захисту порушених прав є скасування державної реєстрації права власності на об`єкт незавершеного будівництва.

Особа, якій належить порушене право, може скористатися не будь-яким на свій розсуд, а певним способом захисту такого свого права, який прямо визначається спеціальним законом, що регламентує конкретні цивільні правовідносини, або договором.

Статтею 391 Цивільного кодексу України передбачено, що власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.

Отже, законодавством визначено, що скасування державної реєстрації права власності можливе лише у випадку скасування рішення державного реєстратора про реєстрацію права власності, а отже реальне поновлення права власності територіальної громади міста Києва в особі Київської міської ради та відновлення становища, яке існувало до порушення, можливо лише шляхом скасування рішень державного реєстратора про реєстрацію права власності як такого, що суперечить вимогам чинного законодавства та порушує право власності територіальної громади міста Києва на використання земельної ділянки.

З огляду на встановлені судом обставини, враховуючи, що відповідачами не надано жодного належного та допустимого доказу на спростування викладених у позові обставин, суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог, у зв`язку з чим позов підлягає задоволенню у повному обсязі.

Окрім того, Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Комфортний дім" звернулося до суду із заявою третьої особи із самостійними вимогами до Товариства з обмеженою відповідальністю "Юнікарго Україна" про скасування рішення державного реєстратора №5859536 від 22.12.2020 про реєстрацію права власності (запис №39850909, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000).

Обґрунтовуючи заявлені вимоги третя особа зазначає, що спірне рішення є незаконним та підлягає скасуванню, оскільки прийняте з порушенням вимог закону. Окрім того, ОСББ "Комфортний дім" зазначає, що спірне рішення порушує його права оскільки створює правові наслідки для заявника у вигляді юридичних перешкод в оформленні права користування спірною земельною ділянкою. Також третя особа зазначає, що на земельній ділянці, на якій за твердженнями відповідача знаходиться об`єкт незавершеного будівництва, знаходиться дитячий майданчик ОСББ.

Заперечуючи проти позовних вимог третьої особи відповідач зазначає, що спірне рішення державного реєстратора жодним чином не порушує прав третьої особи, оскільки права на земельну ділянку у ОСББ "Комфортний дім" відсутні.

Розглянувши заявлені вимоги та дослідивши наявні у матеріалах справи документи, заслухавши пояснення представників сторін у судовому засіданні, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Верховним Судом у постанові від 19.01.2022 по справі №924/316/21 вказано, що наведена норма визначає об`єктом захисту саме порушене, невизнане або оспорюване право чи цивільний інтерес. Порушення права пов`язано із позбавленням його володільця можливості здійснити (реалізувати) своє право повністю або частково. При оспорюванні або невизнанні права виникає невизначеність у праві, спричинена поведінкою іншої особи.

Встановивши наявність у особи, яка звернулася з позовом, суб`єктивного матеріального права або охоронюваного законом інтересу, про захист яких подано позов, суд з`ясовує наявність чи відсутність факту порушення або оспорення і відповідно ухвалює рішення про захист порушеного права або відмовляє позивачу у захисті, встановивши безпідставність та необґрунтованість заявлених вимог.

Щодо порушеного права господарський суд зазначає, що таким слід розуміти такий стан суб`єктивного права, при якому воно зазнавало протиправного впливу з боку правопорушника, внаслідок якого суб`єктивне право уповноваженої особи зазнало зменшення або ліквідації як такого. Порушення права пов`язане з позбавленням його носія можливості здійснити, реалізувати своє право повністю або частково.

При цьому позивач, тобто особа, яка подала позов, самостійно визначається з порушеним, невизнаним чи оспорюваним правом або охоронюваним законом інтересом, які потребують судового захисту. Обґрунтованість підстав звернення до суду оцінюються судом у кожній конкретній справі за результатами розгляду позову. Аналогічний правову позицію висловлено Верховним Судом у постанові від 10.11.2021 по справі №910/8060/19.

Установивши наявність в особи, яка звернулася з позовом, суб`єктивного матеріального права або охоронюваного законом інтересу, на захист яких подано позов, суд з`ясовує наявність чи відсутність факту порушення або оспорення і, відповідно, ухвалює рішення про захист порушеного права або відмовляє позивачу у захисті, встановивши безпідставність та необґрунтованість заявлених вимог.

Тобто, захисту підлягає наявне законне порушене право (інтерес) особи, яка є суб`єктом (носієм) порушених прав чи інтересів та звернулася за таким захистом до суду. Тому для того, щоб особі було надано судовий захист, суд встановлює, чи особа дійсно має порушене право (інтерес), і чи це право (інтерес) порушено відповідачем.

Третя особа, заявляючи самостійні вимоги на предмет спору зазначає наступе: по-перше, наявність або відсутність державної реєстрації права власності на нерухоме майно, готовність якого складає 3%, створює правові наслідки для ОСББ "Комфортний дім" оскільки об`єкт незавершеного будівництва знаходиться на дитячому майданчику житлового будинку №35/34 по вул. Ямській у м. Києві; по-друге, наявність державної реєстрації нерухомого майна, без фактичного розміщення його на земельній ділянці, створює юридичні перешкоди в оформленні третьою особою права користування земельними ділянками з кадастровими номерами :72:219:0006 та :72:219:0008, оскільки у лютому 2022 року ОСББ звернулося до Київської міської ради із заявою на розроблення технічної документації із землеустрою щодо встановлення (відновлення) меж земельних ділянок в натурі (на місцевості), та надано обґрунтування необхідності оформлення прав на зазначені земельні ділянки.

Будь-яких правовстановлюючих документів на земельну ділянку з кадастровими номерами :72:219:0006, виданих ОСББ "Комфортний дім" матеріали справи не містять. Тобто, ОСББ "Комфортний дім" не має будь-яких прав на зазначену земельну ділянку, що свідчить про відсутність порушеного права третьої особи.

До того ж, звернення до компетентного органу із заявою на розроблення технічної документації із землеустрою щодо встановлення (відновлення) меж земельних ділянок в натурі (на місцевості) не є підставою для виникнення у заявника відповідного права.

Окрім того, як вбачається із долученого третьою особою збірного кадастрового плану, виконаного 12.08.2022, на земельній ділянці з кадастровим номером :72:219:0006 розміщені, зокрема, автостоянка та дитячий майданчик, проте дозвільних документів на використання об`єднанням частини земельної ділянки матеріали справи також не містять.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що третьою особою не доведено належними та допустимими доказами наявність порушеного права на земельну ділянку з кадастровим номером :72:219:0006, з огляду на що позовні вимоги Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Комфортний дів" про скасування рішення державного реєстратора від 22.12.2020, індексний номер 55859536, про реєстрацію права власності за ТОВ "Юнікарго Україна" на об`єкт незавершеного будівництва, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000, не підлягають задоволенню.

Як встановлено ст. 73, 74 ГПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Статтею 76 ГПК України передбачено, що належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування.

Частиною 1 ст. 78 ГПК України визначено, що обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

За приписами ч. 1 ст. 86 ГПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

З урахуванням вищевикладених обставин, суд вважає позовні вимоги прокурора доведеними, обґрунтованими, такими, що відповідають фактичним обставинам справи і не спростовані належним чином і у встановленому законом порядку відповідачем, а відтак підлягають задоволенню. У свою чергу, Об`єднанням співвласників багатоквартирного будинку "Комфортний дім" не доведено належними та допустимими доказами наявність його порушеного права, а відтак вимоги третьої особи задоволенню не підлягають.

Відповідно до ст. 129 ГПК України, витрати по сплаті судового збору за подання первісного позову покладаються на відповідача, а витрати третьої особи за подання заяви покладаються на третю особу.

Керуючись ст. 2, 74, 76-80, 129, 236-242 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд міста Києва

ВИРІШИВ:

1. Позовні вимоги Керівника Голосіївської окружної прокуратури міста Києва в інтересах держави в особі Київської міської ради - задовольнити.

2. Скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу) індексний номер 55859536 від 22.12.2020, та здійснену на його підставі у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно державну реєстрацію права власності за Товариством з обмеженою відповідальністю "Юнікарго Україна" (код ЄДРПОУ - 32555133) на об`єкт нерухомого майна - незавершене будівництво, житловий будинок з вбудованими нежитловими приміщеннями та підземним паркінгом за адресою: м. Київ, вул. Казимира Малевича, 44, 46 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000) припинивши вказане право.

3. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Юнікарго Україна" (03150, м. Київ, вул. Предславинська, буд. 34-Б, код ЄДРПОУ - 32555133) на користь Київської міської прокуратури (03150, м. Київ, вул. Предславинська, буд. 45/9, код ЄДРПОУ - 02910019) 2 481 (дві тисячі чотириста вісімдесят одна) - витрат по сплаті судового збору.

4. Відмовити повністю у задоволенні позовних вимог Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Комфортний дім" до Товариства з обмеженою відповідальністю "Юнікарго Україна" про скасування державної реєстрації права власності на нерухоме майно.

Видати наказ після набрання рішенням законної сили.

На рішення може бути подано апеляційну скаргу протягом 20 днів з дня підписання повного тексту.

Рішення суду набирає законної сили у порядку і строки, передбачені ст. 241 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст рішення складено 11.04.2023.

Суддя Н.І. Зеленіна