УХВАЛА

м. Київ

10.04.2023Справа № 910/12705/22

Господарський суд міста Києва у складі судді Грєхової О.А., за участю секретаря судового засідання Коверги П.П., розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали господарської справи

за позовом Акціонерного товариства "Банк Альянс"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Івенрайс"

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Товариство з обмеженою відповідальністю "Дейвест"

про звернення стягнення на предмет застави.

Представники учасників судового процесу: згідно протоколу судового засідання.

ВСТАНОВИВ:

Акціонерне товариство «Банк Альянс» звернулось до Господарського суду міста Києва із позовними вимогами до Товариства з обмеженою відповідальністю «Івенрайс» про звернення стягнення на предмет застави.

Позовні вимоги обґрунтовані порушенням відповідачем зобов`язань за Договором застави транспортного засобу № 21-005-95/ТЗ від 10.12.2021, укладеного в забезпечення виконання зобов`язань ТОВ «Дейвест» за Договором про відкриття не відновлювальної кредитно лінії № 21-233/ЮК від 05.11.2021.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 28.11.2022 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі, постановлено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження, залучено до участі у справі Товариство з обмеженою відповідальністю «Дейвест» в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача та призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 26.12.2022 підготовче судове засідання призначено на 18.01.2023.

28.12.2022 представником відповідача подано відзив на позовну заяву та клопотання про зупинення провадження у справі.

05.01.2023 представником позивача подано відповідь на відзив та заперечення на клопотання про зупинення провадження у справі.

17.01.2023 представником відповідача подано клопотання про ознайомлення з матеріалами справи та клопотання про відкладення судового засідання.

У судове засідання 18.01.2023 представник позивача з`явився, інші учасники судового процесу не з`явились.

За результатами судового засідання судом постановлено ухвалу про відкладення підготовчого засідання до 13.02.2023, яку занесено до протоколу судового засідання.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 20.02.2023 підготовче засідання призначено на 13.03.2023.

27.02.2023 представником третьої особи подано клопотання про зупинення провадження у справі.

09.03.2023 представником позивача подано заперечення на клопотання третьої особи про зупинення провадження у справі.

10.03.2023 представником позивача подано змінену позовну заяву.

У судове засідання 13.03.2023 представники учасників справи з`явились.

За результатами судового засідання судом оголошено перерву до 03.04.2023.

У судове засідання представники учасників справи з`явились, представник відповідача подано клопотання про залишення позовної заяви без руху.

За результатами судового засідання судом оголошено перерву до 10.04.2023.

10.04.2023 представником позивача подано заперечення на клопотання третьої особи про залишення позовної заяви без руху.

У судове засідання 10.04.2023 представники учасників справи з`явились.

Після відкриття провадження у справі, у судовому засіданні 10.04.2023 судом встановлено, що всупереч ст. 164 ГПК України, позивачем не додано до позовної заяви доказів сплати судового збору у встановленому розмірі та порядку, з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 1 статті 163 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) ціна позову визначається: у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, або сумою, оспорюваною за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку; у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; у позовах, які складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.

Якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при розгляді справи. У разі збільшення розміру позовних вимог або зміни предмета позову несплачену суму судового збору належить сплатити до звернення в суд із відповідною заявою (частини 2, 3 статті 163 ГПК України).

Як вбачається з позовної заяви, позивач просив суд звернути стягнення на предмет застави, оціночна вартість якого становить 27 025 000,00 грн. за Договором застави транспортного засобу № 21-005-95/ТЗ від 10.12.2021, у рахунок погашення заборгованості ТОВ «Дейвест» за Договором про відкриття не відновлювальної кредитної лінії № 21-233/ЮК від 05.11.2021 у розмірі 2 271 876,72 доларів США, а у зміненій позовній заяві позивач просить звернути стягнення на предмет застави, оціночна вартість якого становить 27 025 000,00 грн. за Договором застави транспортного засобу № 21-005-95/ТЗ від 10.12.2021, у рахунок погашення заборгованості ТОВ «Дейвест» за Договором про відкриття не відновлювальної кредитної лінії № 21-233/ЮК від 05.11.2021 у розмірі 2 310 753,42 долари США

Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову. Зміст заявленої вимоги про звернення стягнення на майно ґрунтується на наявності грошових вимог позивача до відповідача на підставі окремого договору, наслідком задоволення таких вимог та виконання судового рішення є припинення грошових вимог позивача. Отже, позовні вимоги про звернення стягнення на заставлене майно мають вартісну оцінку, носять майновий характер і розмір ставок судового збору за їх подання визначається за вимогами статті 4 Закону України "Про судовий збір", виходячи саме із розміру грошових вимог позивача, на задоволення яких спрямовано позов.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду в справі № 907/9/17.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі

Відповідно до Закону України "Про Державний бюджет України на 2022 рік" станом на 1 січня 2022 року прожитковий мінімум для працездатних осіб у місячному розмірі становив 2 481,00 грн, а відповідно до Закону України "Про Державний бюджет України на 2023 рік" станом на 1 січня 2023 року - 2 684,00 грн.

Згідно з п.п. 1, 2 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; а за подання позовної заяви немайнового характеру - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до частини 1 статті 6 Закону України "Про судовий збір" за подання позовів, ціна яких визначається в іноземній валюті, судовий збір сплачується у гривнях з урахуванням офіційного курсу гривні до іноземної валюти, встановленого Національним банком України на день сплати.

Враховуючи викладене, при зверненні до суду з вказаним позовом позивачу слід було сплатити максимальний розмір судового збору - 868 350,00 грн. (2 481,00 х 350), виходячи із заявленої заборгованості за договором про відкриття невідновлювальної кредитної лінії № 21-233/ЮК від 05.11.2021, яка була визначена позивачем у сумі 2 271 876,72 доларів США, оскільки саме на задоволення вказаних грошових вимог спрямований цей позов.

Однак при зверненні до суду з позовом позивач сплатив лише 405 375,00 грн. судового збору, виходячи з оціночної вартості заставленого майна у розмірі 27 025 000,00 грн., що була визначена в договорі застави транспортного засобу № 21-005-95/ТЗ від 10.12.2021.

У той же час, подаючи змінену позовну заяву, позивач згідно з приписами частини 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" мав виходити з того, що максимальний розмір судового збору в 2023 році складає 939 400,00 грн. (2 684,00 грн. х 350).

Отже, позивачу необхідно доплатити судовий збір у розмірі 534 025,00 грн. (939 400,00 грн. - 405 375,00 грн.).

Згідно із ч. 11 ст. 176 ГПК України суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Керуючись статтями 174, 176, 234 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва

УХВАЛИВ:

1. Залишити без руху позовну заяву Акціонерного товариства "Банк Альянс" .

2. Надати позивачу строк для усунення недоліків, який становить п`ять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

3. Встановити позивачу спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом:

- подання доказів доплати судового збору у розмірі 534 025,00 грн.

4. Роз`яснити позивачу, що якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті у строк, встановлений судом, заява залишається без розгляду.

Ухвала набирає чинності 10.04.2023 та оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено: 10.04.2023

Суддя О.А. Грєхова