ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про забезпечення позову

10.04.2023м. ДніпроСправа № 904/1749/23

за позовом Керівника Лівобережної окружної прокуратури міста Дніпра, м. Дніпро в інтересах держави в особі Дніпровської міської ради, м. Дніпро

до відповідача-1: Товариства з обмеженою відповідальністю "Граві-Ком", м. Дніпро

відповідача-2: Товариства з обмеженою відповідальністю "Урбан Рент Плюс", м. Дніпро

про визнання недійсним договору купівлі-продажу нерухомого майна.

Суддя Колісник І.І.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ

Керівник Лівобережної окружної прокуратури міста Дніпра звернувся з позовом в інтересах держави в особі Дніпровської міської ради та просить визнати недійсним договір купівлі-продажу нерухомого майна № 2450 від 21.12.2022, укладений між ТОВ "Граві-Ком" та ТОВ "Урбан Рент Плюс" на нежитлові будівлі, а саме на багатофункціональну будівлю літ. А-1, загальною площею 186,6 кв.м, що знаходиться за адресою: Дніпропетровська область, м. Дніпро, вул. Калинова, буд. 87Г (реєстраційний номер - 101) та багатофункціональну будівлю літ. А-1, загальною площею 92,6 кв.м, що знаходиться за адресою: житловий масив Тополя-2, будинок 28а у місті Дніпро (реєстраційний номер - 101).

Судовий збір за подання позову прокурор просить стягнути з відповідачів на користь його платника - Дніпропетровської обласної прокуратури.

Ухвалою суду від 10.04.2023 позовну заяву прийнято до розгляду за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 04.05.2023 о 12:20.

Разом із позовом прокурором подана заява про забезпечення позову шляхом:

- накладення арешту на нерухоме майно, що є предметом позову, а саме на багатофункціональну будівлю літ. А-1, що розташована за адресою: місто Дніпро, житловий масив Тополя-2, будинок 28а, загальною площею 92,6 кв.м, відомості щодо якого внесено до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно за № 101;

- заборонити Товариству з обмеженою відповідальністю "Урбан Рент Плюс" () та будь-яким іншим особам, у тому числі суб`єктам державної реєстрації прав (Державним реєстраторам, приватним та державним нотаріусам ) вчиняти будь-які дії, пов`язані з державною реєстрацією речових прав щодо багатофункціональної будівлі літ. А-1, що розташована за адресою: місто Дніпро, житловий масив Тополя-2, будинок 28а, загальною площею 92,6 кв.м, відомості щодо якого внесено до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно за № 101, у тому числі шляхом укладення договорів купівлі-продажу, дарування, міни, про задоволення вимог іпотекодержателя, передачі в оренду, поділу об`єкта тощо.

Узагальнюючі підстави обгрунтування поданої заяви зводяться до наступного.

Рішенням Господарського суду Дніпропетровської області від 15.11.2022 у справі №904/2880/22, що набрало законної сили 14.12.2022, задоволено позов виконувача обов`язків керівника Лівобережної окружної прокуратури міста Дніпра в інтересах держави в особі Дніпропетровської міської ради до ТОВ "Граві-Ком": зобов`язано Товариство з обмеженою відповідальністю "Граві-Ком" повернути Дніпровській міській раді земельну ділянку площею 100 кв. м, розташовану на житловому масиві Тополя-2, 28а у м. Дніпро, привівши її у придатний до використання стан, шляхом знесення розміщених на ній будівель і споруд; скасовано державну реєстрацію прав на багатофункціональну будівлю, що розташована на зазначеній земельній ділянці, з одночасним припиненням речових прав Товариства з обмеженою відповідальністю "Граві- Ком".

Під час розгляду справи судом встановлено обставини, які відповідно до частини четвертої статті 75 Господарського процесуального кодексу України не підлягають доказуванню при розгляді іншої справи, а саме: багатофункціональна будівля літ. А-1, що розташована за адресою: місто Дніпро, житловий масив Тополя-2, будинок 28а, загальною площею 92,6 кв.м (далі - спірний об`єкт нерухомості) збудована за відсутності будь-яких дозвільних документів; земельна ділянка для її будівництва не виділялася та не може бути виділена; наявність зареєстрованого права власності за ТОВ "Граві-Ком" перешкоджає належному володінню, користуванню та розпорядженню майном комунальної власності, його передачі відповідальній особі з метою задоволення потреб та інтересів територіальної громади міста, у тому числі шляхом забезпечення надходження коштів до місцевого бюджету від використання майна; спірний об`єкт нерухомості є самочинним будівництвом.

Під час розгляду справи № 904/2880/22 прокурор звертався до суду із заявою про забезпечення позову, однак у її задоволенні було відмовлено з підстав недоведення, що вжиття заходів забезпечення позову у вигляді накладення арешту на майно та заборони вчинення реєстраційних дій щодо спірного об`єкта нерухомості може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду.

Після вирішення судом спору, з метою ухилення від виконання рішення суду ТОВ "Граві-Ком" здійснило відчуження спірного об`єкта нерухомості на користь ТОВ "Урбан Рент Плюс" за договором купівлі-продажу № 2450 від 21.12.2022 з наступною реєстрацією права на цей об`єкт у державному реєстрі речових прав за ТОВ "Урбан Рент Плюс".

У провадженні Господарського суду Дніпропетровської області перебуває справа №904/2878/22 з предметом позову до ТОВ "Граві-Ком" та ТОВ "Урбан Рент Плюс", аналогічним що й у справі № 904/2880/22, в межах якої (№ 904/2878/22) ухвалою суду від 19.01.2023 за заявою прокурора забезпечено позов шляхом заборони ТОВ "Урбан Рент Плюс" та іншим особам вчиняти будь-які дії, пов`язані з державною реєстрацією речових прав щодо багатофункціональної будівлі за адресою: вул. Калинова, буд. 87Г у м. Дніпро, загальною площею 186,6 кв.м, яка поряд зі спірним об`єктом нерухомості є предметом купівлі-продажу за договором № 2450 від 21.12.2022.

Запропонований захід забезпечення позову заявник вважає цілком достатнім та таким, що відповідає вимогам розумності й співмірності.

Правовою підставою заяви про забезпечення позову прокурор зазначає статті 136 - 140 Господарського процесуального кодексу України, численну практику Європейського Суду з прав людини та Верховного Суду.

Викладені прокурором обставини щодо рішення суду від 15.11.2022 у справі №904/2880/22 та відчуження ТОВ "Граві-Ком" спірного об`єкта нерухомості відповідають дійсності, а також, серед іншого, покладені в основу обгрунтування позову до ТОВ "Урбан Рент Плюс" у справі № 904/1749/23.

Так, згідно з цим рішенням задоволено позов виконувача обов`язків керівника Лівобережної окружної прокуратури міста Дніпра в інтересах держави в особі Дніпропетровської міської ради до ТОВ "Граві-Ком: зобов`язано Товариство з обмеженою відповідальністю "Граві-Ком" повернути Дніпровській міській раді земельну ділянку площею 100 кв. м, розташовану на житловому масиві Тополя-2, 28а у м. Дніпро, привівши її у придатний до використання стан, шляхом знесення розміщених на ній будівель і споруд; скасовано державну реєстрацію прав на багатофункціональну будівлю, що розташована на житловому масиві Тополя-2, 28а у м. Дніпро, загальною площею 92,6 кв.м, за Товариством з обмеженою відповідальністю "Граві-Ком" від 11.03.2020 №35880604, вчинену приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Батовою Людмилою Григорівною, з одночасним припиненням речових прав Товариства з обмеженою відповідальністю "Граві-Ком" на вказаний об`єкт нерухомого майна (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна - 101); стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю "Граві-Ком" на користь Дніпропетровської обласної прокуратури 4962,00грн витрат по сплаті судового збору.

Рішення суду набрало законної сили 14.12.2022.

На виконання рішення суду видано накази від 23.12.2022 зі строком пред`явлення до примусового виконання до 15.12.2025 включно.

Згідно з договором купівлі-продажу нерухомого майна, укладеним 21.12.2022 між ТОВ "Граві-Ком" та ТОВ "Урбан Рент Плюс", останнє придбало у ТОВ "Граві-Ком" у власність об`єкти нерухомого майна:

- багатофункціональну будівлю літ. А-1 за адресою: місто Дніпро, вул. Калинова, буд. 87Г, загальною площею 186,6 кв.м;

- багатофункціональну будівлю літ. А-1 за адресою: місто Дніпро, житловий масив Тополя-2, будинок 28а, загальною площею 92,6 кв.м.

Спірний об`єкт нерухомості зареєстрований за ТОВ "Урбан Рент Плюс" в Державному реєстрі речових прав 21.12.2022 (номер відомостей про речове право: 48780217) приватним нотаріусом Батовою Л.Г. на підставі договору купівлі-продажу № 2450 від 21.12.2022.

За загальним правилом, унормованим частиною першою статті 140 Господарського процесуального кодексу України, заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи.

ВИСНОВКИ СУДУ, НОРМИ ПРАВА, ЯКІ ЗАСТОСУВАВ СУД ТА МОТИВИ ЇХ ЗАСТОСУВАННЯ

Відповідно до статті 136 Господарського процесуального кодексу України господарський суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 137 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду, а також з інших підстав, визначених законом.

Згідно з пунктами 1, 2, 4 частини першої статті 137 Господарського процесуального кодексу України позов забезпечується накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачу і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною відповідачу вчиняти певні дії, забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві, або виконувати щодо нього інші зобов`язання.

Заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами (ч. 4 ст. 137 ГПК України).

Співмірність передбачає врахування господарським судом співвідношення негативних наслідків від вжиття заходів до забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, та майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Отже, аналізуючи викладене, можна дійти висновку, що метою забезпечення позову є вжиття судом заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Правова позиція Верховного Суду в питаннях забезпечення позову зводиться до того, що господарський суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості й адекватності заявлених вимог щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення господарського суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку з вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Під час вирішення питання щодо забезпечення позову, обґрунтованість позову не досліджується, адже питання обґрунтованості заявлених позовних вимог є предметом дослідження судом під час розгляду спору по суті і не вирішується ним під час розгляду клопотання про забезпечення позову (постанова Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 08.10.2018 у справі № 913/257/18).

За таких обставин, вирішуючи питання про забезпечення позову, суд, в першу чергу, повинен оцінити доводи заявника на підтвердження того, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся.

У спорах з позовними вимогами немайнового характеру необхідність застосування заходів забезпечення випливає з фактичних обставин справи, які свідчать про наявність підстав вважати, що незастосування цього заходу призведе до утруднення чи унеможливлення виконання рішення суду в разі задоволення позову (постанова Великої Палати Верховного Суду від 12.02.2020 у справі № 381/4019/18).

При цьому в таких немайнових спорах суд досліджує, чи не призведе невжиття заявленого заходу забезпечення позову до порушення вимоги щодо справедливого та ефективного захисту порушених прав, оскільки позивач не зможе їх захистити в межах одного цього судового провадження за його позовом без нових звернень до суду.

Наведену правову позицію викладено, зокрема, у постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 16.08.2018 у справі №910/1040/18.

За змістом статей 2, 13 Господарського процесуального кодексу України судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, суть якої зводиться до того, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Частиною першою статті 170 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що будь-яка письмова заява з процесуальних питань повинна містити, окрім іншого, перелік доказів (за наявності), що додаються до заяви.

За змістом частин першої, другої статті 73 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами:

1) письмовими, речовими і електронними доказами;

2) висновками експертів;

3) показаннями свідків.

Оцінюючи наведені прокурором обставини, в обгрунтування заяви про забезпечення позову та надані докази, суд доходить висновку про наявність правових підстав для її задоволення.

Відповідно до частини першої статті 43 Господарського процесуального кодексу України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

За змістом частини другої статті 42 цього Кодексу учасники справи зобов`язані сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи, подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази.

Частиною третьою статті 13 Цивільного кодексу України визначено, що не допускаються дії особи, що вчиняються з наміром завдати шкоди іншій особі, а також зловживання правом в інших формах.

Формулювання "зловживання правом" необхідно розуміти як суперечність, оскільки якщо особа користується власним правом, то його дія дозволена, а якщо вона не дозволена, то саме тому відбувається вихід за межі свого права та дію без права. Сутність зловживання правом полягає у вчиненні уповноваженою особою дій, які складають зміст відповідного суб`єктивного цивільного права, недобросовісно, в тому числі всупереч меті такого права.

Отже, учасники цивільних відносин при здійсненні своїх прав зобов`язані діяти добросовісно, утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб; не допускаються дії, що вчиняються з наміром завдати шкоди іншій особі, а також зловживання правом в інших формах.

Очевидно, що позов у справі № 904/1749/23, у забезпечення якого прокурор просить вжити запропоновані заходи забезпечення, викликаний вчиненням відповідачем у справі №904/2880/22 дій з відчуження спірного об`єкта нерухомості після набрання рішенням у цій справі законної сили, за яким саме він (ТОВ "Граві-Ком") зобов`язаний вчинити певні дії - здійснити заходи щодо знесення самочинних об`єктів нерухомості.

Належне повідомлення зазначеного Товариства про судове провадження у справі, обізнаність його про судові засідання, вільний доступ до офіційного інтернет-ресурсу - Єдиний державний реєстр судових рішень (https://reyestr.court.gov.ua/) дозволяв йому з`ясувати про наявність судового рішення за результатом розгляду справи № 904/2880/904.

За викладених обставин суд погоджується з твердженням прокурора про недобросовісність ТОВ "Граві-Ком" під час укладення ним договору № 2450 від 21.12.2022 та спробу таким чином ухилитися від виконання рішення суду.

Надаючи оцінку діям ТОВ "Урбан Рент Плюс" щодо придбання у власність спірного об`єкта нерухомості за вказаним договором, суд вважає недобросовісною також і його поведінку в контексті загальних засад цивільного законодавства та договірних зобов`язань, передбачених статтями 3, 509 Цивільного кодексу України.

Добросовісність та об`єктивна розумна обачність сторони такого правочину як купівля-продаж нерухомості потребує перед його укладенням окрім використання традиційного пошуку нотаріусом у державних реєстрах інформації щодо дійсного її власника, а також можливих її обтяжень також безпосередню, ретельну перевірку самим покупцем інформації щодо продавця, історії такої нерухомості та можливих судових спорів за участю продавця щодо предмету купівлі-продажу з офіційного, загальнодоступного інтернет-ресурсу Єдиний державний реєстр судових рішень (https://reyestr.court.gov.ua/).

Зважаючи на численні угоди, укладені ТОВ "Урбан Рент Плюс" щодо інших об`єктів нерухомості, стосовно яких існують подібні спори за його участю як відповідача у справах №№ 904/1730/22, 904/1732/22, 904/1742/22, 904/1729/22, 904/1734,22, можна дійти висновку про усвідомлений характер дій відповідача по відношенню до придбання проблемної нерухомості, зокрема спірного об`єкта нерухомості у справі, що розглядається й сприяння ТОВ "Граві-Ком" в ухиленні від виконання рішення суду.

За вказаних обставин у разі невжиття запропонованих прокурором заходів забезпечення позову у цій справі цілком можливе чергове відчуження ТОВ "Урбан Рент Плюс" спірного об`єкта нерухомості й створення ситуації появи нових власників спірного об`єкта нерухомості, а відтак і нових судових спорів.

Тому, суд вважає, що обрані прокурором заходи забезпечення позову до вирішення судом спору по суті, з урахуванням поведінки сторін у справі, що розглядається, узгоджуються з критеріями співмірності, розумності, обґрунтованості та адекватності.

Керуючись ст.ст. 136, 137, 140, 233 - 235 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

УХВАЛИВ:

Заяву Керівника Лівобережної окружної прокуратури міста Дніпра про вжиття заходів забезпечення позову - задовольнити повністю.

Накласти арешт на багатофункціональну будівлю літ. А-1, що розташована за адресою: місто Дніпро, житловий масив Тополя-2, будинок 28а, загальною площею 92,6 кв.м, відомості щодо якого внесено до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно за №101;

Заборонити Товариству з обмеженою відповідальністю "Урбан Рент Плюс" () та будь-яким іншим особам, у тому числі суб`єктам державної реєстрації прав (Державним реєстраторам, приватним та державним нотаріусам) вчиняти будь-які дії, пов`язані з державною реєстрацією речових прав щодо багатофункціональної будівлі літ. А-1, що розташована за адресою: місто Дніпро, житловий масив Тополя-2, будинок 28а, загальною площею 92,6 кв.м, відомості щодо якого внесено до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно за № 101, у тому числі шляхом укладення договорів купівлі-продажу, дарування, міни, про задоволення вимог іпотекодержателя, передачі в оренду, поділу об`єкта тощо.

Стягувач: Лівобережна окружна прокуратура міста Дніпра (вул. Осіння, буд. 8, м.Дніпро, 49051, ідентифікаційний код 02909938) в інтересах держави в особі Дніпропетровської міської ради (проспект Дмитра Яворницького, 75, м. Дніпро, 49000, ідентифікаційний код 26510514).

Боржник: Товариство з обмеженою відповідальністю "УРБАН РЕНТ ПЛЮС" (49000, місто Дніпро, пров. Добровольців, буд. 17, кім. 4, ідентифікаційний код 43735165).

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання - 10.04.2023.

Ухвала, як виконавчий документ, може бути пред`явлена до примусового виконання до 11.04.2026 включно.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Ухвала може бути оскаржена до Центрального апеляційного господарського суду в порядку та строки, передбачені статтями 256, 257 Господарського процесуального кодексу України.

Суддя І.І. Колісник