ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

"28" березня 2023 р. Справа № 911/860/22

Господарський суд Київської області у складі судді Яреми В.А., за участю секретаря судового засідання Гопанок І.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали справи

за позовом Приватного акціонерного товариства "Акціонерна компанія "Київводоканал"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Біофарма Плазма"

про стягнення 247 700, 88 гривень

за участю представників:

від позивача: Драчова М.С. (довіреність № 227 від 17.01.2023)

від відповідача: Карапетян А.П. (ордер серії АХ № 1098629 від 06.09.2022)

встановив:

Через канцелярію Господарського суду Київської області 16.06.2022 надійшла позовна заява Приватного акціонерного товариства "Акціонерна компанія "Київводоканал" до Товариства з обмеженою відповідальністю "Біофарма Плазма" про стягнення грошових коштів за скид стічних вод без умов на скид стічних вод у розмірі 247 700, 88 грн.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що відповідач в порушення Правил приймання стічних вод абонентів у систему каналізації міста Києва № 1879, затверджених розпорядженням Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 12.10.2011, у період з 23.02.2021 по 31.05.2021 здійснив скид стічних вод без отримання Умов на скид стічних вод, з огляду на що позивачем здійснено нарахування відповідачу плати за скид стічних вод без Умов на скид за період з 23.02.2021 по 31.05.2021 в розмірі 247 700, 88 грн, які відповідач не сплатив ані після отримання листа-попередження від 14.06.2021 разом з розрахунком № 15/ВУ-Ф-06/142-05-2021 від 14.06.2021, ані станом на момент звернення із відповідним позовом до суду.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 22.06.2022 у справі № 911/860/22 позовну заяву Приватного акціонерного товариства "Акціонерна компанія "Київводоканал" залишено без руху, виявлені недоліки постановлено усунути протягом десяти днів з дня вручення зазначеної ухвали.

08.07.2022 через канцелярію Господарського суду Київської області від позивача надійшла заява про усунення недоліків.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 11.07.2022 у справі №911/860/22 прийнято до розгляду позовну заяву Приватного акціонерного товариства "Акціонерна компанія "Київводоканал" та призначено розгляд справи в порядку спрощеного провадження в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін на 25.07.2022.

Ухвалами Господарського суду Київської області від 25.07.2022, 22.08.2022 у справі № 911/860/22 відкладено судові засідання на 22.08.2022 та 06.09.2022 відповідно.

У судовому засіданні 06.09.2022 суд виніс на обговорення питання щодо розгляду справи за правилами загального позовного провадження. Представники сторін не заперечили щодо розгляду справи № 911/860/22 за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 06.09.2022 у справі №911/860/22, зокрема, постановлено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження та призначено на 26.09.2022 підготовче засідання.

Ухвалами Господарського суду Київської області від 26.09.2022, 17.10.2022, 31.10.2022, 29.11.2022, з урахування, що ухвали від 26.09.2022 та 29.11.2022 занесені в протоколи відповідних судових засідань, у справі №911/860/22 відкладено підготовчі засідання на 17.10.2022, 31.10.2022, 29.11.2022, 27.12.2022 відповідно.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 27.12.2022 у справі № 911/860/22, з урахування ухвали Господарського суду Київської області від 29.12.2022, призначено підготовче засідання на 23.01.2023.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 23.01.2023, занесеною до протоколу судового засідання від 23.01.2023, у справі № 911/860/22 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 07.02.2023.

Ухвалами Господарського суду Київської області від 07.02.2023 та 14.03.2023, занесеним до протоколів указаних судових засідань, у справі № 911/860/22 оголошено перерву до 14.03.2023 та 28.03.2023 відповідно.

У судовому засіданні 28.03.2023 суд дійшов висновку про передачу справи № 911/860/22 за виключною підсудністю до Господарського суду міста Києва з огляду на таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 2, ч. ч. 1, 2 ст. 4 Господарського процесуального кодексу України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Право на звернення до господарського суду в установленому цим Кодексом порядку гарантується. Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи у господарському суді, до юрисдикції якого вона віднесена законом. Юридичні особи та фізичні особи - підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням.

Згідно з ч. 3 ст. 22 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" місцеві господарські суди розглядають справи у спорах, що виникають з господарських правовідносин, а також інші справи, віднесені процесуальним законом до їх підсудності.

Приписами ч. 1 ст. 27 Господарського процесуального кодексу України унормовано, що позов пред`являється до господарського суду за місцезнаходженням чи місцем проживання відповідача, якщо інше не встановлено цим Кодексом.

Інститут підсудності розмежовує підвідомчі господарським судам справи між відмінними елементами господарської судової системи, залежно від того, який критерій покладено в основу такого розподілу: рівень господарського суду в системі або місце розгляду справи.

Правила загальної підсудності поширюють свою дію на всі справи позовного провадження, за винятком тих, для яких Господарського процесуального кодексу України встановлює інший вид підсудності.

Водночас, за деякими категоріями справ в силу специфіки предмету спору в таких справах процесуальний закон встановлює виключну підсудність, за якою тільки один конкретний суд серед інших може розглядати таку категорію справ.

Виключна підсудність - це встановлена підсудність певної категорії справ точно визначеному господарському суду, що виключає можливість розгляду їх у будь-якому іншому суді. Встановлення виключної підсудності має на меті забезпечити найкращі умови для правильного та оперативного вирішення певних категорій справ, характер яких викликає труднощі розгляду їх в іншому місці.

Відповідно до ч. 3 ст. 30 Господарського процесуального кодексу України спори, що виникають з приводу нерухомого майна, розглядаються господарським судом за місцезнаходженням майна або основної його частини. Якщо пов`язані між собою позовні вимоги пред`явлені одночасно щодо декількох об`єктів нерухомого майна, спір розглядається за місцезнаходженням об`єкта, вартість якого є найвищою.

Згідно з абз. 1 ч. 1 ст. 181 Цивільного кодексу України до нерухомих речей (нерухоме майно, нерухомість) належать земельні ділянки, а також об`єкти, розташовані на земельній ділянці, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення.

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 16 лютого 2021 року в справі № 911/2390/18 дійшла висновку, що за правилами чинного ГПК України виключна підсудність застосовується до тих спорів, вимоги за якими стосуються нерухомого майна як безпосередньо, так і опосередковано, а спір може стосуватися як правового режиму нерухомого майна, так і інших прав та обов`язків, що пов`язані з нерухомим майном.

Тому до спорів, предметом яких є стягнення заборгованості, що виникла внаслідок невиконання зобов`язань за договором, укладеним щодо користування нерухомим майном, поширюються норми ч. 3 ст. 30 Господарського процесуального кодексу України.

Вказана правова позиція у подібних правовідносинах також викладена у постанові Верховного Суду від 9 вересня 2020 року у справі № 910/6644/18 та у постанові Великої Палати Верховного Суду від 7 липня 2020 року у справі № 910/10647/18.

З позовних матеріалів вбачається, що заборгованість у розмірі 247 700, 88 грн виникла на підставі договору № 18880/5-09-Т від 15.02.2018 та додаткової угоди від 31.05.2019 до договору № 18880/5-09-Т від 15.02.2018, які були укладені сторонами з метою надання послуг з водопостачання та приймання стічних вод через приєднані мережі до об`єкту нерухомого майна відповідача, що розташоване за адресою: місто Київ, вулиця Миколи Амосова, будинок 9.

Отже, враховуючи, що об`єкт відповідача, щодо якого здійснювалося надання послуг за скид стічних вод за договором № 18880/5-09-Т від 15.02.2018 та додатковою угодою від 31.05.2019 до договору № 18880/5-09-Т від 15.02.2018, знаходиться в місті Києві, позов про стягнення заборгованості за скид стічних вод без Умов на скид стічних вод за вказаними договором і додатковою угодою має пред`являтися за місцем знаходження нерухомого майна до Господарського суду міста Києва, відповідно до правил виключної підсудності.

Ураховуючи зазначені обставини та приписи процесуального законодавста, суд дійшов висновку про передачу справи № 911/860/22 за позовом Приватного акціонерного товариства "Акціонерна компанія "Київводоканал"до Товариства з обмеженою відповідальністю "Біофарма Плазма" про стягнення 247 700, 88 гривень за виключною підсудністю до Господарського суду міста Києва.

Керуючись ст. ст. 30, 31, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

постановив:

Справу № 911/860/22 за позовом Приватного акціонерного товариства "Акціонерна компанія "Київводоканал"до Товариства з обмеженою відповідальністю "Біофарма Плазма" про стягнення 247 700, 88 гривень передати за виключною підсудністю до Господарського суду міста Києва.

Повний текст ухвали складено та підписано 11.04.2023.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення суддею відповідно до ч. 1 ст. 235 ГПК України та може бути оскаржена у апеляційному порядку до Північного апеляційного господарського суду протягом десяти днів з моменту її складення відповідно до ч. 1 ст. 256 Господарського процесуального кодексу України.

Суддя В.А. Ярема