УХВАЛА

06 квітня 2023 року

м. Київ

cправа № 910/12815/21

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Мачульського Г.М. - головуючого, Чумака Ю.Я., Рогач Л.І.,

розглянувши матеріали касаційної скарги Донецької обласної державної адміністрації

на постанову Північного апеляційного господарського суду від 29.11.2022

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ДТЕК Добропіллявугілля"

до Донецької обласної державної адміністрації,

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача - Державне підприємство "Добропіллявугілля-видобуток",

про розірвання договорів оренди земельних ділянок,

ВСТАНОВИВ:

11.01.2023 (згідно з протоколом створення та перевірки кваліфікованого електронного підпису) Донецька обласна державна адміністрація звернулася до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду з касаційною скаргою на постанову Північного апеляційного господарського суду від 29.11.2022 (повний текст постанови складено 22.12.2022).

Ухвалою Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 01.02.2023 відмовлено в задоволенні клопотання скаржника про відстрочення сплати судового збору та касаційну скаргу залишено без руху на підставі частини другої статті 292 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України), у зв`язку з тим, що скаржником до касаційної скарги не надано належних доказів сплати судового збору у встановлених порядку та розмірі, надано скаржнику строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху.

17.02.2023 (згідно з протоколом створення та перевірки кваліфікованого електронного підпису) скаржником подано заяву про усунення недоліків касаційної скарги з наданням належних доказів сплати судового збору. Разом з тим, у заяві зазначено, що станом на цей день (17.02.2023) ухвала Суду від 01.02.2023 у паперовому вигляді, засобами електронного зв`язку або через Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему до Донецької обласної державної адміністрації не надійшла.

Ухвалою Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 06.03.2023 повернуто касаційну скаргу з тих підстав, що скаржником не усунуто недоліки касаційної скарги у строк, визначений приписами Господарського процесуального кодексу України, оскільки ухвалу Суду про залишення касаційного скарги без руху від 01.02.2023 в електронному вигляді скаржником отримано через систему "Електронний суд" 01.02.2023 об 11:24, про що свідчить довідка про доставку документа в кабінет електронного суду, яка отримана з автоматизованої системи документообігу суду в комп`ютерній програмі "Діловодство спеціалізованого суду" (далі - КП "ДСС"); отже усунути недоліки скаржник мав у строк до 13.02.2023 (з урахуванням вихідних днів) включно, проте заяву про усунення недоліків подав 17.02.2023.

17.03.2023 (згідно з протоколом створення та перевірки кваліфікованого електронного підпису) Донецька обласна державна адміністрація повторно звернулася до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду з касаційною скаргою на постанову Північного апеляційного господарського суду від 29.11.2022 (повний текст постанови складено 22.12.2022) разом з клопотанням про поновлення строку на касаційне оскарження.

Розглянувши матеріали касаційної скарги, клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження, Суд дійшов висновку про залишення касаційної скарги без руху з огляду на таке.

Відповідно до статті 288 ГПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, що оскаржується, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення. Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині четвертій статті 293 цього Кодексу.

Згідно цієї норми суд касаційної інстанції, у кожному конкретному випадку, повинен, з урахуванням конкретних обставин пропуску строку, оцінки доводів щодо причин їх пропуску, зробити мотивований висновок щодо поважності чи неповажності причин пропуску такого строку.

При цьому слід зазначити, що як роз`яснив Європейський суд з прав людини у своєму рішенні у справі "Пономарьов проти України" (Ponomaryov v. Ukraine), №3236/03, 03.04.2008, вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Отже, можливість поновлення судом касаційної інстанції пропущеного строку не є необмеженою, а вирішення цього питання пов`язується із наявністю поважних причин пропуску строку.

Згідно із статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Вказане рішення Європейського суду з прав людини застосовується у даній справі як джерело права і його висновки про можливість відновлення процесуального строку лише за умови наведення відповідних причин, а можливість їх наведення, як вже зазначалось, залежить від самого скаржника і їх доведення, не дають правових підстав зробити мотивований висновок про визнання їх неповажними.

Відповідно до пункту 7 частини першої, пункту 1 частини четвертої статті 290 ГПК України в касаційній скарзі повинно бути зазначено дату отримання копії судового рішення суду апеляційної інстанції, що оскаржується та до касаційної скарги додаються докази, що підтверджують дату отримання копії оскаржуваного рішення суду апеляційної інстанції, за наявності.

Оскаржувана постанова Північного апеляційного господарського суду прийнята 29.11.2022, повний текст складено та підписано 22.12.2022, отже з цього моменту почався перебіг двадцятиденного строку, встановленого для її оскарження в касаційному порядку. Таким чином, останній день строку, встановленого для оскарження зазначеного судового рішення в касаційному порядку, припадав на 11.01.2023.

Касаційну скаргу повторно подано 17.03.2023, тобто скаржником пропущено строк, встановлений статтею 288 ГПК України, для подання касаційної скарги.

У касаційній скарзі викладено клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження, обґрунтоване тим, що ухвала Суду про залишення вперше поданої касаційної скарги від 01.02.2023 у паперовому вигляді, засобами електронного зв`язку або через Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему до Донецької обласної державної адміністрації не надходила, з її змістом скаржник ознайомився на офіційному вебпорталі Судової влади України в Єдиному державному реєстрі судових рішень, отже пропущення строку відбулося не з його вини.

Оцінивши доводи Донецької обласної державної адміністрації в обґрунтування причин пропуску строку на касаційне оскарження, Суд вважає, що наведені заявником підстави є неповажними виходячи із наступного.

Згідно з частиною першою статті 119 ГПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій.

Зі змісту наведеної правової норми вбачається, що законодавець не передбачив обов`язок суду автоматично поновлювати пропущений строк за наявності відповідного клопотання заявника, оскільки в кожному випадку суд має чітко визначити, з якої саме поважної причини такий строк було пропущено та чи підлягає він поновленню.

Згідно з пунктом 1 частини другої статті 129 Конституції України основними засадами судочинства є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Таким чином, як органи державної влади, так і суб`єкти господарювання та громадяни поставлені законом у рівні умови, у зв`язку з чим вибіркове надання господарським судом суб`єктивних переваг одним господарюючим суб`єктам перед іншими учасниками судового процесу призведе до порушення вищевказаного конституційного принципу, що є неприпустимим.

Згідно частини четвертої статті 13 ГПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Вжиття заходів для прискорення процедури розгляду є обов`язком не тільки для держави, а й в осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Наведене повністю узгоджується з правовими позиціями, сформованими Європейським судом з прав людини у справах Levages Prestations Services v. France (Леваж Престасьон Сервіс проти Франції) та Brualla Gomez de la Torre v. Spain (Бруалья Ґомес де ла Торре проти Іспанії), згідно з якими умови прийнятності касаційної скарги, відповідно до норм законодавства, можуть бути суворішими, ніж для звичайної заяви. Зважаючи на особливий статус суду касаційної інстанції, процесуальні процедури у суді касаційної інстанції можуть бути більш формальними, особливо, якщо провадження здійснюється судом після їх розгляду судом першої інстанції, а потім судом апеляційної інстанції.

Як вбачається з КП "ДСС" Донецька обласна державна адміністрація зареєструвала офіційну електронну адресу в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі.

Документ в електронному вигляді: (ЄДРС) ст. 292 ГПК України (1 ЕЦП суддів) Ухвала про залишення касаційної скарги без руху від 01.02.2023 у справі № 910/12815/21 надіслано в електронний кабінет одержувача: Донецька обласна державна адміністрація та доставлено 01.02.2023 11:24, що підтверджується довідкою про доставку документа в кабінет електронного суду, яка отримана з автоматизованої системи документообігу суду КП "ДСС".

Відповідно до пункту 2 частини шостої статті 242 ГПК України днем вручення судового рішення є день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи.

Таким чином, датою вручення ухвали Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 01.02.2023 про залишення вперше поданої касаційної скарги без руху є 01.02.2023, отже недоліки касаційної скарги мали бути усунуті у строк до 13.02.2023 (з урахуванням вихідних днів) включно.

Згідно з пунктом 6 частини другої статті 42 ГПК України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Отже, викладені в повторній касаційній скарзі доводи щодо отримання ухвали без руху зумовлені суб`єктивною поведінкою Донецької обласної державної адміністрації, яка отримала ухвалу про залишення вперше поданої касаційної скарги без руху в кабінеті електронного суду, та на яку покладено обов`язок у розумні інтервали часу вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їй судового провадження, та яка зобов`язана сумлінно користуватися наданими їй процесуальними правами.

З огляду на викладене, об`єктивних обставин, що не залежали від волевиявлення заявника, та які могли б вплинути на пропуск встановленого процесуального строку на касаційне оскарження, не вбачається.

Частиною третьою статті 292 ГПК України визначено, що касаційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 288 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або наведені підстави для поновлення строку на касаційне оскарження визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті касаційного провадження на підставі пункту 4 частини першої статті 293 цього Кодексу.

З урахуванням зазначеного, скаржнику потрібно навести інші підстави для поновлення пропущеного процесуального строку на касаційне оскарження та надати відповідні докази на підтвердження цих підстав.

З огляду на викладене, касаційна скарга скаржника визнається поданою без додержання відповідних вимог процесуального законодавства, і підлягає залишенню без руху на підставі частини третьої статті 292 ГПК України.

Керуючись статтями 174, 234, 235, 290, 292 ГПК України,

УХВАЛИВ:

1. Касаційну скаргу Донецької обласної державної адміністрації залишити без руху до 08.05.2023.

2. Встановити Донецькій обласній державній адміністрації строк усунення недоліків касаційної скарги протягом десяти днів з дня вручення даної ухвали.

3. Донецькій обласній державній адміністрації і надати Касаційному господарському суду у складі Верховного Суду (01016, м. Київ, вул. О. Копиленка, 6) докази про дату вручення даної ухвали.

4. У разі усунення недоліків документи направити на адресу Касаційного господарського суду: 01016, м. Київ, вул. О. Копиленка, 6.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Головуючий Г.М. Мачульський

Судді Ю.Я. Чумак

Л.І. Рогач