ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

"11" квітня 2023 р. Справа№ 910/17428/19

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Грека Б.М.

суддів: Копитової О.С.

Сотнікова С.В.

перевіривши матеріали апеляційної скарги ОСОБА_1

на ухвалу Господарського суду міста Києва від 12.12.2022

у справі № 910/17428/19 (суддя Чеберяк П.П.)

за заявою ОСОБА_2

про неплатоспроможність

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 12.12.2022 по справі № 910/17428/19 визнано кредиторами у справі № 910/17428/19 по відношенню до фізичної особи ОСОБА_2 :

- ОСОБА_3 з кредиторськими вимогами до боржника на суму 3 642 415,11 грн. - вимоги другої черги;

- ОСОБА_4 з кредиторськими вимогами до боржника на суму 3 642 415,11 грн. - вимоги другої черги;

- ОСОБА_1 з кредиторськими вимогами до боржника на суму 7 284 830,21 грн. - вимоги другої черги;

- ОСОБА_5 з кредиторськими вимогами до боржника на суму 20 000 000,00 грн. - вимоги другої черги;

- Комунальне підприємство виконавчого органу Київської міської державної адміністрації «Київтеплоенерго» з кредиторськими вимогами до боржника на суму 57 520,36 грн., з яких: 4 204,00 грн. - вимоги першої черги та 53 316,36 грн. - вимоги другої черги;

- Приватного виконавця Ляпіна Дмитра Валентиновича з кредиторськими вимогами до боржника на суму 930735,40 грн. - вимоги другої черги;

- Заяву ОСОБА_6 з кредиторськими вимогами до боржника на суму 22 000 000,00 грн. залишено без розгляду;

- та вирішено інші процесуальні питання.

Не погоджуючись з зазначеною ухвалою, ОСОБА_1 звернулась з апеляційною скаргою, у якій просить скасувати оскаржувану ухвалу в частині визнання кредиторських вимог ОСОБА_5 з кредиторськими вимогами до боржника на суму 20 000 000,00 грн., в іншій частині залишити без змін.

Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 29.03.2023, зазначену апеляційну скаргу передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючий суддя - Грек Б.М., судді: Поляков Б.М., Сотніков С.В.

04.04.2023 суддя Північного апеляційного господарського суду Поляков Б.М. подав заяву про самовідвід, яку ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 04.04.2023 задоволено та відведено від розгляду справи №910/17428/19.

Відповідно до витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 29.03.2023, зазначену апеляційну скаргу передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючий суддя - Грек Б.М., судді: Отрюх Б.В., Сотніков С.В.

До відкриття провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 суддя Північного апеляційного господарського суду Отрюх Б.В. подав заяву про самовідвід, яку ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 10.04.2023 задоволено та відведено від розгляду справи №910/17428/19.

Відповідно до витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 11.04.2023, зазначену апеляційну скаргу передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючий суддя - Грек Б.М., судді: Копитова О.С., Сотніков С.В.

Розглянувши подану апеляційну скаргу та додані до неї документи, апеляційний суд дійшов висновку, що вона має бути залишена без руху з огляду на наступне.

Згідно ст. 256 ГПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів, а на ухвалу суду - протягом десяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Оскаржувана ухвала не містить дату складання повного тексту, відтак останнім днем подання апеляційної скарги на ухвалу Господарського суду міста Києва від 12.12.2022 року є 22.12.2022 року.

Проте, скаржник звернувся до апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою на вищевказану ухвалу місцевого господарського суду 29.03.2023 року, тобто з пропуском десятиденного процесуального строку на її апеляційне оскарження.

Одночасно до апеляційної скарги додається заява про поновлення строку для подання апеляційної скарги, в обґрунтування якої скаржник зазначає, що про зміст повного тексту ухвали стало відомо тільки після отримання засобами електронної пошти від Північного апеляційного господарського суду матеріалів апеляційної скарги ОСОБА_2 , адже у зв`язку з повномасштабним вторгненням рф ОСОБА_1 перебуває за межами країни, а тому не мала можливості отримувати судові рішення поштовим зв`язком.

Крім того, скаржник зазначає, що оскаржувана ухвала була вручена представнику апелянта тільки 29.03.2023, коли справа вже перебувала в суді апеляційної інстанції.

Розглянувши заяву скаржника про відновлення пропущеного строку для подання апеляційної скарги, апеляційний господарський суд дійшов висновку, що викладені в ній причини та доводи є неповажними з огляду на наступне.

Згідно ч. 1 ст. 119 ГПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини цього пропуску поважними.

Відповідну заяву (клопотання) про поновлення строку на апеляційне оскарження може бути викладено в апеляційній скарзі чи в окремому документі, і в останньому випадку її має бути подано одночасно з апеляційною скаргою.

Відновлення пропущеного строку здійснюється господарським судом за наявності поважної причини його пропуску. Виходячи зі змісту положень ст.ст. 119 та 256 ГПК України, поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення сторони та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами у справі процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Клопотання про відновлення строку подання апеляційної скарги повинно містити обґрунтування поважності причин пропуску такого строку (за необхідності - з посиланням на відповідні докази, які подаються апеляційному господарському суду на загальних підставах).

Питання про поважність причин пропуску процесуального строку в розумінні ст. 86 ГПК України вирішується судом з своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Отже, наведені норми пов`язують можливість відновлення процесуального строку з обов`язковою наявністю поважної причини (чи причин) пропуску відповідного строку. Заявник повинен обґрунтувати поважність причини (причин) пропуску строку, в разі необхідності - з поданням доказів цього за загальними правилами ГПК України.

Крім того, суд апеляційної інстанції враховує позицію Верховного Суду України, викладену у постанові від 13.07.2016 року у справі №Б29/162-10, відповідно до якої одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами (рішення Європейського суду з прав людини у справі "Рябих проти Росії").

Вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata, особливо як у цій справі, коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів ні у часі, ні в підставах для поновлення строків. (рішення Європейського суду з прав людини у справі "Пономарьов проти України")

У рішенні Європейського суду з прав людини від 18.11.2010 у справі "Мушта проти України" зазначено: "право на суд, одним з аспектів якого є право на доступ до суду, не є абсолютним, воно за своїм змістом може підлягати обмеженням, особливо щодо умов прийнятності скарги на рішення. Однак, такі обмеження не можуть обмежувати реалізацію цього права у такий спосіб або до такої міри, щоб саму суть права було порушено. Ці обмеження повинні переслідувати легітимну мету та має бути розумний ступінь пропорційності між використаними засобами та поставленими цілями. Норми, які регламентують строки подання скарг, безумовно, передбачаються для забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності, а їх застосування має відповідати принципу юридичної визначеності та не перешкоджати сторонам використовувати наявні засоби; зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані".

Як вбачається з матеріалів справи №910/17428/19, скаржник є учасником провадження, яким подано заяву про визнання його кредитором у справі про неплатоспроможність ОСОБА_2 та відповідно ОСОБА_1 приймала участь в судових засіданнях через уповноважених представників.

Отже, судом апеляційної інстанції встановлено, що ОСОБА_1 була обізнана про прийняття її заяви до розгляду та можливість її розгляду.

Водночас, необхідно зазначити, що відповідно до ст. 42 ГПК України учасники справи користуються рівними процесуальними правами, мають право знайомитися з матеріалами справи, та зобов`язанні добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами.

Інформація про стан судових справ є відкритою і кожна заінтересована особа може дізнатися про прийняті судом рішення за допомогою як контакт-центру суду так і за допомогою Єдиного державного реєстру судових рішень.

В силу приписів статей 2, 4 Закону України "Про доступ до судових рішень", кожен має право на доступ до судових рішень у порядку, визначеному цим Законом. Це право забезпечується офіційним оприлюдненням судових рішень на офіційному веб-порталі судової влади України в порядку, встановленому цим Законом. Судові рішення, внесені до Реєстру, є відкритими для безоплатного цілодобового доступу на офіційному веб-порталі судової влади України.

Колегія суддів враховує, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження, зокрема, через Єдиний державний реєстр судових рішень, а особливо в даному випадку, коли саме скаржник зацікавлений в оперативному вирішенні питання щодо вчасного подання апеляційної скарги, оскільки саме він не погоджується з рішенням суду першої інстанції і ставить під сумнів їх законність.

Відтак, заявник, як учасник провадження у справі, мала можливість своєчасно ознайомитись з відповідним судовим рішенням суду першої інстанції з приводу відомого їй провадження в Єдиному державному реєстрі судових рішень, оскільки, як було зазначено вище, сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження, зокрема, про наявність повного тексту прийнятої за її участі ухвали.

При цьому, згідно відомостей, які містяться в Єдиному державному реєстрі судових рішень, вбачається, що ухвалу господарського суду міста Києва від 12.12.2022 у справі №910/17428/19 було оприлюднено 27.12.2022.

В свою чергу, можливість отримання копії рішення суду з часу підписання повного його тексту або ознайомлення з матеріалами справи та подальше подання апеляційної скарги в установлений законом строк залежала виключно від волевиявлення скаржника, тобто мала суб`єктивний характер.

Позивач/заявник, як учасник провадження у справі, зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (рішення Європейського суду з прав людини від 07.07.1989 у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" та від 08.11.2005 у справі "Смірнова проти України").

Судова колегія повторно наголошує, що згідно приписів ч. 1 ст. 119 Господарського процесуального кодексу України суд може поновити пропущений встановлений законом процесуальний строк у разі визнання причини його пропуску поважними.

Однак, апелянт була обізнана про наявність справи №910/17428/19 та ймовірний розгляд заявленої нею вимоги щодо визання кредитором у справі та не була позбавлена можливості дізнатись про повний текст оскаржуваної ухвали шляхом ознайомлення з ним в Єдиному державному реєстрі судових рішень.

Окрім того, факт знаходження ОСОБА_1 за межами України ніякими доказами не підтверджено.

Отже, за висновками суду, несвоєчасне оскарження рішення місцевого господарського суду, з огляду на наведені скаржником доводи, зумовлено не об`єктивними обставинами, а обставинами суб`єктивного характеру.

На підставі вищенаведеного, дослідивши подану заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження, суд апеляційної інстанції визнав наведені в ній доводи та причини в її обґрунтування неповажними.

Отже, подана заявником апеляційна скарга не відповідає вимогами статті 258 Господарського процесуального кодексу України, яка встановлює вимоги до форми і змісту апеляційної скарги.

Згідно з частиною 2 статті 260 Господарського процесуального кодексу України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 258 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу.

Згідно ч. 3 ст. 260 ГПК України апеляційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 256 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції із заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до приписів частини 1 статті 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно частиною 2 статті 174 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, апеляційна скарга підлягає залишенню без руху, на підставі статей 174, 260 Господарського процесуального кодексу України, з метою надання стороні можливості виправити вищенаведені недоліки шляхом подання в строк, визначений процесуальним Законом, клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження зазначивши інші підстави для поновлення строку.

Водночас колегія суддів зауважує заявникові на тому, що відповідно до приписів пункту 4 частини 1 статті 261 Господарського процесуального кодексу України, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними, суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі..

Враховуючи вищевикладене та керуючись статтями 174, 234, 258, частиною 2 статті 260 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд,-

УХВАЛИВ:

1. Визнати неповажними причини пропуску строку на оскарження ухвали Господарського суду міста Києва від 12.12.2022 у справі № 910/17428/19

2.Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду міста Києва від 12.12.2022 у справі № 910/17428/19 залишити без руху.

3. Надати строк не більше десяти днів з дня отримання копії даної ухвали, для усунення недоліків апеляційної скарги, зазначених у мотивувальній частині ухвали, а саме подати до Північного апеляційного господарського суду клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження зазначивши інші підстави для поновлення строку.

4. Роз`яснити скаржнику, що в разі невиконання зазначеної ухвали суду в строк, визначений п.2 її резолютивної частини, у випадку неподання заяви про поновлення строку особою в зазначений строк або якщо вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 261 цього Кодексу.

5. Копію ухвали надіслати скаржнику.

6. Ухвала апеляційного господарського суду набирає законної сили з моменту її прийняття.

Головуючий суддя Б.М. Грек

Судді О.С. Копитова

С.В. Сотніков