ПІВДЕННО-ЗАХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
_____________________________________________________________________________________________
У Х В А Л А

про залишення апеляційної скарги без руху

10 квітня 2023 року м. ОдесаСправа № 916/3574/21

Південно-західний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

Головуючого судді: Таран С.В.,

Суддів: Поліщук Л.В., Богатиря К.В.,

розглянувши апеляційну скаргу ОСОБА_1

на рішення Господарського суду Одеської області від 07.02.2023, прийняте суддею Рогою Н.В., м. Одеса, повний текст складено 17.02.2023,

у справі №916/3574/21

за позовом: ОСОБА_1

до відповідача: Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Успенська 17"

за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Укрфінанс груп", ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , ОСОБА_25 , ОСОБА_26 , ОСОБА_27

про визнання недійсним рішення, припинення юридичної особи шляхом ліквідації, призначення ліквідаційної комісії, призначення голови ліквідаційної комісії, встановлення строку ліквідації, встановлення строку заявлення вимог кредиторів

ВСТАНОВИВ:

У листопаді 2021 р. ОСОБА_1 звернувся з позовом до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Успенська 17", в якому з урахуванням заяви про уточнення позовних вимог (вх.№20392/22 від 21.09.2022) просив визнати недійсним рішення зборів співвласників будинку за адресою: АДРЕСА_1 , оформлене протоколом проведення зборів 09.04.2016 (дата складання протоколу 10.04.2016), по всіх питаннях порядку денного: №1. Обрання голови та секретаря зборів; №2. Створення Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Успенська 17" та затвердження його найменування; №3 Затвердження статуту Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Успенська 17"; №4 Обрання голови правління, правління, та ревізійної комісії Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Успенська 17"; №5 Надання повноважень представникам установчих зборів по здійсненню державної реєстрації, а також припинити юридичну особу - Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Успенська 17" в примусовому порядку шляхом її ліквідації та призначити ліквідаційну комісію з ліквідації Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Успенська 17" у складі Поліванової Ірини Сергіївни, ОСОБА_1 , ОСОБА_28 ; призначити головою ліквідаційної комісії Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Успенська 17" Поліванову Ірину Сергіївну; встановити строк ліквідації Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Успенська 17" у два місяці з дня оприлюднення рішення про ліквідацію Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Успенська 17" в порядку, передбаченому законодавством України станом на момент виконання рішення про ліквідацію Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Успенська 17" і встановити строк заявлення кредиторами своїх вимог до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Успенська 17" у два місяці з дня оприлюднення повідомлення про рішення щодо припинення шляхом ліквідації Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Успенська 17".

За вказаною позовною заявою місцевим господарським судом 13.12.2021 відкрито провадження у справі №916/3574/21.

Рішенням Господарського суду Одеської області від 07.02.2023 у справі №916/3574/21 (суддя Рога Н.В.) у задоволенні позову відмовлено повністю.

Не погодившись з прийнятим рішенням, ОСОБА_1 звернувся з апеляційною скаргою, в якій просить рішення Господарського суду Одеської області від 07.02.2023 у справі №916/3574/21 скасувати та постановити нове рішення, яким позов задовольнити у повному обсязі.

Враховуючи те, що апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Господарського суду Одеської області від 07.02.2023 у справі №916/3574/21 було подано безпосередньо до суду апеляційної інстанції, що зумовило неотримання апеляційним господарським судом матеріалів даної справи, ухвалою Південно-західного апеляційного господарського суду від 29.03.2023 відкладено вирішення питання щодо можливості відкриття, повернення, залишення без руху або відмови у відкритті апеляційного провадження за вказаною апеляційною скаргою до надходження матеріалів справи №916/3574/21 з суду першої інстанції, а також зобов`язано Господарський суд Одеської області направити на адресу Південно-західного апеляційного господарського суду матеріали зазначеної справи.

04.04.2023 до апеляційного господарського суду з Господарського суду Одеської області надійшли матеріали справи №916/3574/21.

Ознайомившись з матеріалами справи та з апеляційною скаргою, колегія суддів дійшла висновку про те, що дана апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Статтею 258 Господарського процесуального кодексу України встановлені вимоги до форми та змісту апеляційної скарги.

Відповідно до частини третьої вказаної норми до апеляційної скарги додаються, зокрема, докази сплати судового збору.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору встановлені Законом України "Про судовий збір".

Судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі (частина перша статті 4 Закону України "Про судовий збір").

Підпунктом 2 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" визначено, що ставка судового збору за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру встановлена в розмірі одного прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

В силу абзацу 2 частини третьої статті 6 Закону України "Про судовий збір" у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01.01.2021 становив 2270 грн (стаття 7 Закону України "Про державний бюджет України на 2021 рік").

Як вбачається із матеріалів справи, предметом спору у даній справі є шість вимог немайнового характеру, відтак відповідно до підпункту 2 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання позовної заяви позивач повинен був сплатити 13620 грн (2270 грн х 6 = 13620 грн).

Враховуючи вищевикладене, розмір судового збору, що підлягає сплаті за подання апеляційної скарги на рішення Господарського суду Одеської області від 07.02.2023 у справі №916/3574/21, яке оскаржується апелянтом у повному обсязі, складає 20430 грн 150% ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

В силу частини другої статті 9 Закону України "Про судовий збір" суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Відповідно до вказаної норми суд апеляційної інстанції перевірив зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України та встановив, що в комп`ютерній програмі "Діловодство спеціалізованого суду" у реєстрі підтверджень оплат із Казначейства не зафіксована сплата скаржником судового збору за розгляд апеляційної скарги у справі №916/3574/21.

Звертаючись з апеляційною скаргою, скаржником не надано доказів сплати судового збору у встановлених порядку і розмірі, проте у прохальній частині апеляційної скарги заявлено клопотання про відстрочення сплати останнього, мотивоване нестабільним фінансовим станом позивача.

За умовами частин першої, другої статті 8 Закону України "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Наведена норма містить виключний перелік умов, за наявності яких суд може відстрочити або розстрочити сплату судового збору, зменшити його розмір або звільнити від сплати судового збору.

Колегія суддів зауважує, що Законом України "Про судовий збір" суду надано право відстрочити (розстрочити) сплату судового збору, звільнити заявника від його сплати за наявності відповідних обставин (умов), визначених частиною першою статті 8 Закону України "Про судовий збір", перелік яких розширювальному тлумаченню не підлягає.

Позивач у клопотанні не зазначає, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків його річного доходу за попередній рік або, що він є військовослужбовцем, або батьком, який має дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, та інший з батьків ухиляється від сплати аліментів, або він є одиноким батьком, який має дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, або він є членом малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї. На підтвердження складного фінансового стану, про який апелянт зазначає в апеляційній скарзі, ним не подано жодного доказу.

Відстрочення (розстрочення) або звільнення від сплати судового збору є правом суду, а не його обов`язком, при цьому вказане питання вирішується судом у кожному конкретному випадку залежно від обставин справи та обґрунтованості доводів сторони належними і допустимими доказами на підтвердження наявності передбачених законом обставин.

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яка є джерелом права відповідно до статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", право на справедливий суд охоплює не лише стадію розгляду справи по суті, але також дотримання всіх процедур, що передбачені національним законодавством і повинні відбуватися до порушення провадження у справі.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 20.05.2010 у справі "Пелевін проти України" зазначено, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема щодо умов прийнятності скарг; оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб і ресурсів суспільства та окремих осіб.

Крім того, у рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Креуз проти Польщі" від 19.06.2001 зазначено, що "право на суд" не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави. Гарантуючи сторонам право доступу до суду для визначення їхніх "цивільних прав та обов`язків", пункт 1 статті 6 Конвенції залишає державі вільний вибір засобів, що використовуватимуться для досягнення цієї мети, але в той час, коли договірні держави мають можливість відхилення від дотримання вимог Конвенції щодо цього, остаточне рішення з дотримання вимог Конвенції залишається за судом. Відповідно суд постановляє, що вимога сплати зборів цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права доступу до суду, яке є саме по собі таким, що суперечить пункту 1 статті 6 Конвенції.

Враховуючи наведені норми та практику Європейського суду з прав людини щодо тлумачення і застосування положень пункту 1 статті 6 Конвенції, колегія суддів зазначає, що сплата судового збору за подання апеляційної скарги, необхідність якої передбачена положеннями Господарського процесуального кодексу України та Закону України "Про судовий збір", не може вважатися обмеженням доступу до суду.

Таким чином, якщо нормами процесуального законодавства передбачено вчинення стороною до подання апеляційної скарги певних дій, в тому числі щодо сплати судового збору, такі дії мають бути вчинені. Суд позбавлений права прийняти апеляційну скаргу до розгляду, а потім зобов`язувати скаржника усувати виявлені недоліки.

У статті 129 Конституції України та статті 42 Господарського процесуального кодексу України закріплено принцип рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Отже, всіх учасників справи поставлено законом у рівні умови в частині обов`язку сплачувати судовий збір, у зв`язку з чим вибіркове надання господарським судом суб`єктивних переваг одним учасникам процесу перед іншими учасниками судового процесу шляхом звільнення чи відстрочення сплати судового збору, окрім випадків, встановлених статтею 8 Закону України "Про судовий збір", призведе до порушення вищевказаного конституційного принципу, що є неприпустимим.

За таких обставин, оскільки за предметним критерієм підстави для застосування до клопотання скаржника приписів статті 8 Закону України "Про судовий збір" відсутні, а також враховуючи не подання скаржником доказів на підтвердження того, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків його річного доходу за попередній рік, колегія суддів дійшла висновку про відмову апелянту у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги.

Відповідно до частини другої статті 260 Господарського процесуального кодексу України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 258 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу у вигляді залишення апеляційної скарги без руху.

Встановивши недоліки апеляційної скарги ОСОБА_1 (відсутність доказів сплати судового збору у передбачених чинним законодавством порядку і розмірі), колегія суддів Південно-західного апеляційного господарського суду залишає вказану апеляційну скаргу без руху з метою надання скаржникові можливості усунути вищезазначені недоліки, а саме: сплатити визначену судом апеляційної інстанції суму судового збору.

Керуючись статтями 174, 232-235, 256, 260 Господарського процесуального кодексу України, Південно-західний апеляційний господарський суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги на рішення Господарського суду Одеської області від 07.02.2023 у справі №916/3574/21, викладеного у прохальній частині апеляційної скарги, відмовити.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Господарського суду Одеської області від 07.02.2023 у справі №916/3574/21 залишити без руху.

Встановити ОСОБА_1 строк для усунення недоліків його апеляційної скарги: 10 днів з дня вручення даної ухвали.

Роз`яснити скаржникові, що якщо ним не будуть усунуті недоліки у строк, встановлений судом, апеляційна скарга вважається неподаною і повертається особі-апелянту.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя С.В. Таран

Суддя Л.В. Поліщук

Суддя К.В. Богатир