ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

"27" березня 2023 р. Справа№ 910/628/20

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Полякова Б.М.

суддів: Отрюха Б.В.

Грека Б.М.

розглянувши апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства «Райз-Максимко»

на ухвалу Господарського суду міста Києва від 26.02.2020

у справі № 910/628/20

за заявою Акціонерного товариства "Альфа-Банк", як правонаступника АТ "Укрсоцбанк"

до Приватного акціонерного товариства "Компанія "Райз"

про відкриття провадження у справі про банкрутство

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 26.02.2020, серед іншого, відкрито провадження у справі про банкрутство Приватного акціонерного товариства "Компанія "Райз". Визнано грошові вимоги Акціонерного товариства "Альфа-Банк" до Приватного акціонерного товариства "Компанія "Райз" в розмірі 202 070 056,90 грн.

Не погоджуючись з ухвалою місцевого суду, ПрАт «Райз-Максимко» звернулося до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу місцевого суду та закрити провадження у справі №910/628/20.

Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, справа №910/628/20 передана на розгляд колегії суддів у складі: головуючий суддя Поляков Б.М., судді Грек Б.М., Отрюх Б.В. Зазначена колегія суддів сформована відповідно до рішення загальних зборів суддів Північного апеляційного господарського суду від 02.10.2018 зі змінами від 12.11.2019 й може розглядати справи про банкрутство та справи у спорах, які пов`язані з процедурою банкрутства, справи у спорах щодо захисту прав на об`єкти інтелектуальної власності.

Відтак, судова колегія зазначає, що визначений за допомогою автоматизованої системи розподілу судової справи склад колегії суддів є судом, встановленим законом, у розумінні ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.

Європейський суд з прав людини у рішенні у справі «Сокуренко і Стригун проти України» від 20 липня 2006 року вказав, що фраза «встановленого законом» поширюється не лише на правову основу самого існування «суду», але й дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність. У рішенні у справі «Zand v. Austria», висловлено думку, що термін «судом, встановленим законом» у ч. 1 ст. 6 Конвенції передбачає «усю організаційну структуру судів, включно з питаннями, що належать до юрисдикції певних категорій судів».

Дослідивши матеріали апеляційної скарги з доданими до неї документами, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає залишенню без руху, виходячи з наступного.

Згідно з приписами пп. 9 п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір за подання заяви кредитора про відкриття провадження у справі про банкрутство становить 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до пп. 4 п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду апеляційної скарги на рішення суду; апеляційних скарг у справі про банкрутство; заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами ставка судового збору становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Отже, судовий збір за подання апеляційної скарги в даному випадку становить 32 835 грн.

Таким чином, розмір судового збору за апеляційне оскарження ухвали суду у даній справі становить 32 835 грн. Однак, до апеляційної скарги скаржником не додано жодних доказів сплати судового збору.

Оскільки матеріали апеляційної скарги не містять доказів сплати судового збору у встановленому законом розмірі, судова колегія Північного апеляційного господарського суду дійшла висновку про залишення апеляційної скарги без руху на підставі ст. 260 ГПК України.

Що ж до заявленого скаржником клопотання про звільнення від сплати судового збору колегія суддів зазначає наступне.

Вказане клопотання обґрунтовано воєнним станом та те, товариство перебуває на стадії ліквідації.

Відповідно до положень ст.8 Закону України "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше, ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Отже, право суду відстрочити, розстрочити або ж звільнити від сплати судового збору закон пов`язує з встановленням чітко визначеного переліку обставин, до яких не відносяться обставини, викладені заявником у клопотанні.

Вказане узгоджується з правою позицією Верховного Суду, яка, зокрема, викладена в ухвалі від 11.11.2019 у справі №908/870/19 та постанові від 07.12.2020 у справі №641/3706/19.

За таких обставин, у задоволенні клопотання заявника про звільнення його від сплати судового збору колегією суддів відмовляється.

Як також встановлено судом, оскаржувану скаржником ухвалу прийнято судом першої інстанції 26.02.2020, повний текст ухвали складено 05.03.2020, а тільки 17.03.2023 скаржник звернувся з апеляційною скаргою до Північного апеляційного господарського суду.

Відповідно до ч.1 ст. 256 Господарського процесуального кодексу України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів, а на ухвалу суду - протягом десяти днів з дня його (її проголошення). Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину рішення суду, або у розгляді справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 261 цього Кодексу ( ч. 3 ст. 256 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідно до ч. 2 ст. 261 ГПК України незалежно від поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження, якщо апеляційна скарга подана після спливу одного року з дня складення повного тексту судового рішення, крім випадків:

1) подання апеляційної скарги особою, не повідомленою про розгляд справи або не залученою до участі в ній, якщо суд ухвалив рішення про її права, інтереси та (або) обов`язки;

2) пропуску строку на апеляційне оскарження внаслідок виникнення обставин непереборної сили.

Як вбачається з тексту апеляційної скарги, скаржник просить поновити йому строк на апеляційне оскарження ухвали від 26.02.2021, оскільки є не тільки кредитором боржника, а і його засновником, проте був позбавлений можливості прийняти рішення про санацію боржника, оскільки був не повідомлений про розгляд заяви про відкриття провадження у справі про банкрутство.

Дослідивши доводи скаржника, що наведені ним в обґрунтування поважності причин пропуску строку та для поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, колегія суддів визнає їх не поважними, з огляду на наступне.

Так, колегія суддів зауважує, що ПрАТ «Райз-Максимко» звернулось з апеляційною скаргою на ухвалу господарського суду міста Києва від 26.02.2020 (повний текст складено 05.03.2020) у справі №910/628/20. Строк на апеляційне оскарження даної ухвали закінчився 16.03.2020.

Колегія зауважує, що з моменту оприлюднення повідомлення про відкриття провадження у справі про банкрутство на сайті Вищого господарського суду України цей факт є загальновідомим, який відповідно ч. 3 ст. 75 ГПК України не підлягає доказуванню.

Відповідно до резолютивної частини оскаржуваної ухвали від 26.02.2020 повідомлення про відкриття провадження у справі про банкрутство Приватного акціонерного товариства "Компанія "Райз" було оприлюднено на офіційному веб-сайті Вищого господарського суду України.

Судом також враховано, що за приписами частини 1 статті 9 Господарського процесуального кодексу України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи або обмежений у праві отримання в суді усної або письмової інформації про результати розгляду його судової справи. Будь-яка особа, яка не є учасником справи, має право на доступ до судових рішень у порядку, встановленому законом. Відповідно до частини 2 статті 2 Закону України "Про доступ до судових рішень" усі судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в електронній формі не пізніше наступного дня після їх виготовлення і підписання.

Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 3 Закону України "Про доступ до судових рішень" для доступу до судових рішень загальної юрисдикції Державна судова адміністрація України забезпечує ведення Єдиного державного реєстру судових рішень. Єдиний державний реєстр судових рішень - автоматизована система збирання, зберігання, захисту, обліку, пошуку та надання електронних копій судових рішень.

Судові рішення, внесені до Реєстру, є відкритими для безоплатного цілодобового доступу на офіційному веб-порталі судової влади України (ч. 1 ст. 4 Закону України "Про доступ до судових рішень").

Відповідно до ч. 1 ст. 43 ГПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

В рішенні від 26 квітня 2007 року у справі «Пономарьов проти України» Європейський суд з прав людини вказав, що сторони мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (п.27).

В Єдиному державному реєстрі судових рішень міститься оскаржувана ухвала суду першої інстанції, яка зареєстрована 06.03.2020 і оприлюднена 10.03.2021.

Вказане свідчить, що заявник мав можливість слідкувати за ходом розгляду справи, дізнатися про його результат та подати апеляційну скаргу у встановлені процесуальним законом строки.

У справі «Устименко проти України» Європейський суд з прав людини зазначив, що сама концепція «поважних причин» не є чіткою, тому для національних судів ще важливішим було вказати причини свого рішення про поновлення пропущеного строку і відновлення провадження у справі заявника.

Відповідно до ч. 4 ст. 13 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

При цьому, як вбачається з тексту ухвали Господарського суд міста Києва від 25.07.2022 у справі № 910/628/20 представник ПрАт «Райз-Максимко» був присутній у судовому засіданні, тобто ПрАт «Райз-Максимко» точно було відомо про відкриття провадження у справі про банкрутство ПрАТ "Компанія "Райз" з 25.07.2022, проте з апеляційною скаргою заявник звернувся лише через 8 місяців.

Таким чином, з огляду на вищевказане скаржником не додано жодного доказу на підтвердження своїх доводів щодо поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження.

Таким чином, апеляційна скарга подана без доказів сплати судового збору та з пропуском строку на апеляційне оскарження, отже, апеляційна скарга не відповідає вимогам, встановлених ст. ст. 256, 258 ГПК України, вона підлягає залишенню без руху із встановленням строку на усунення недоліків.

Колегія суддів зауважує заявникові на тому, що якщо обґрунтоване клопотання про поновлення строку не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 261 цього Кодексу.

У зв`язку з введенням указами Президента України воєнного стану на всій території України; можливістю незнаходження осіб за вказаними в апеляційних скаргах адресами, зокрема, у зв`язку з евакуацією; тимчасовою нероботою АТ "Укрпошта", зокрема, на тимчасово окупованих та звільнених від агресора територіях; та інше, з метою належного повідомлення сторін в цій особливій для країни ситуації, відповідно до приписів п.п. 6, 7 ст. 6 та ст. 169 ГПК України, колегія суддів вважає за можливе повідомляти осіб про розгляд справи не через АТ "Укрпошта", а іншими засобами, які доступні в період воєнного стану (надсилання повідомлення на електрону пошту сторін, електронний кабінет, повідомлення на офіційному сайті ПАГС); докази повідомлення долучати до матеріалів справи.

На підставі викладеного та керуючись статтями 174, 234, 258, 259, 260 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд,

УХВАЛИВ:

1. Клопотання Приватного акціонерного товариства «Райз-Максимко» про відстрочення або звільнення сплати судового збору відхилити.

2. Апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства «Райз-Максимко» на ухвалу Господарського суду міста Києва від 26.02.2020 у справі № 910/628/20 залишити без руху.

3. Зобов`язати Приватне акціонерне товариство «Райз-Максимко», протягом десяти днів з дня вручення даної ухвали, усунути недоліки апеляційної скарги шляхом подання доказів сплати судового збору в сумі 32 835 грн та клопотання про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, з обґрунтуванням поважності причин такого пропуску.

4. Повідомити скаржника, що у разі невиконання вимог даної ухвали апеляційна скарга вважатиметься неподаною та повертається апелянту згідно ст.ст. 174, 260 ГПК України.

5. Дану ухвалу направити на відомі суду електронні адреси сторін, що наявні в матеріалах справи.

Заяви, клопотання і заперечення подаються до Північного апеляційного господарського суду виключно в електронній формі з застосуванням електронного цифрового підпису на електрону адресу суду або за допомогою підсистеми "Електронний суд" або письмовій формі через канцелярію суду.

Відповідно до частин 6 та 7 статті 6 ГПК України:

"Адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, державні органи, органи місцевого самоврядування, суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки та особи, які провадять клірингову діяльність у значенні, наведеному в Законі України "Про ринки капіталу та організовані товарні ринки", реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в добровільному порядку.

Особам, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, суд вручає будь-які документи у справах, в яких такі особи беруть участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення на офіційні електронні адреси таких осіб, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою."

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя Б.М. Поляков

Судді Б.В. Отрюх

Б.М. Грек