ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХМЕЛЬНИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
_________________________________________________________________
РІШЕННЯ

"27" березня 2023 р. Справа №924/638/22

Господарський суд Хмельницької області у складі судді Димбовського В.В., при секретарі судового засідання Потербі О.О., розглянувши матеріали справи

за позовом Акціонерного товариства "Комерційний індустріальний Банк", м. Київ

до Приватного підприємства "ПОДІЛЛЯ-ДОБРИВА", м. Хмельницький

за участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Товариство з обмеженою відповідальністю "ПОДІЛЛЯ БУД-МАКС", м. Хмельницький

про звернення стягнення на предмет іпотеки за іпотечним договором від 11.11.2019р. в рахунок погашення заборгованості в загальній сумі 1492169,86 грн., у тому числі: 813000,00 грн. прострочена заборгованість за кредитом, 245404,72 грн. заборгованість за простроченими процентами, 268283,49 грн. пені, 52390,31 грн. пені за простроченими процентами, 113091,34 грн. інфляційних витрат, та встановлення способу реалізації предмета іпотеки шляхом продажу на прилюдних торгах

Представники сторін:

від позивача: не з`явився

від відповідача: не з`явився

від третьої особи: не з`явився

Суть спору: Акціонерне товариство "Комерційний індустріальний Банк" звернулося до господарського суду з позовом до Приватного підприємства "ПОДІЛЛЯ-ДОБРИВА" та Товариства з обмеженою відповідальністю "ПОДІЛЛЯ БУД-МАКС", у якому просило суд звернути стягнення на предмет іпотеки за іпотечним договором від 11.11.2019р. в рахунок погашення заборгованості в загальній сумі 1492169,86 грн., у тому числі: 813000,00 грн. прострочена заборгованість за кредитом, 245404,72 грн. заборгованість за простроченими процентами, 268283,49 грн. пені, 52390,31 грн. пені за простроченими процентами, 113091,34 грн. інфляційних витрат, та встановлення способу реалізації предмета іпотеки шляхом продажу на прилюдних торгах.

Ухвалою суду від 04.01.2023р. залишено без розгляду позов Акціонерного товариства "Комерційний індустріальний Банк" до Товариства з обмеженою відповідальністю "ПОДІЛЛЯ БУД-МАКС" про звернення стягнення на предмет іпотеки за іпотечним договором від 11.11.2019р. в рахунок погашення заборгованості в загальній сумі 1492169,86 грн., у тому числі: 813000,00 грн. прострочена заборгованість за кредитом, 245404,72 грн. заборгованість за простроченими процентами, 268283,49 грн. пені, 52390,31 грн. пені за простроченими процентами, 113091,34 грн. інфляційних витрат, та встановлення способу реалізації предмета іпотеки шляхом продажу на прилюдних торгах; залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Товариство з обмеженою відповідальністю "ПОДІЛЛЯ БУД-МАКС" (31340, Хмельницька обл., Хмельницький р-н, с. Лісові Гринівці, вул. Правди, буд.7, код 39266591).

В обґрунтування позову посилається на те, що договір про відкриття відновлювальної кредитної лінії №164/19 від 11.11.2019р. був забезпечений відповідачем (ПП "ПОДІЛЛЯ-ДОБРИВА") іпотечним договором від 11.11.2019р., який ПП "ПОДІЛЛЯ-ДОБРИВА" виконує неналежним чином, на підставі чого просить суд звернути стягнення на предмет іпотеки за іпотечним договором від 11.11.2019р. в рахунок погашення заборгованості в загальній сумі 1492169,86 грн., у тому числі: 813000,00 грн. прострочена заборгованість за кредитом, 245404,72 грн. заборгованість за простроченими процентами, 268283,49 грн. пені, 52390,31 грн. пені за простроченими процентами, 113091,34 грн. інфляційних витрат, та встановлення способу реалізації предмета іпотеки шляхом продажу на прилюдних торгах.

З огляду на викладене, позивач просить суд в рахунок погашення заборгованості Товариства з обмеженою відповідальністю "ПОДІЛЛЯ БУД-МАКС", за Договором № 164/19 про відкриття відновлювальної кредитної лінії від 11 листопада 2019 року перед Акціонерним товариством "Комерційний Індустріальний Банк", в загальній сумі заборгованості (станом на дату звернення до суду) 1492169,86 грн., у тому числі: сума простроченої заборгованості за кредитом - 813000,00 грн.; сума заборгованості за простроченими процентами - 245404,72 грн.; сума пені за простроченою заборгованістю за кредитом (розрахована станом на 23.02.2022 року) - 268283,49 грн.; сума пені за простроченими процентами (розрахована станом на 23.02.2022 року) - 52390,31 грн.; сума інфляційних витрат (розрахована станом на 23.02.2022 року) - 113091,34 грн. звернути стягнення на предмет іпотеки за Іпотечним договором від 11.11.2019 року, укладеним між Акціонерним товариством "Комерційний Індустріальний Банк" (04053, м. Київ, вулиця Бульварно-Кудрявська, будинок 6, ) та Приватним підприємством "ПОДІЛЛЯ-ДОБРИВА" (29000, м. Хмельницький, вулиця Гарнізонна, будинок 6, квартира 9, ), посвідчений приватним нотаріусом Хмельницького міського нотаріального округу Оксанюк А.А. та зареєстрований в реєстрі за №9897 на наступне нерухоме майно: офісні приміщення (мансардовий поверх), загальна площа 208,1 кв.м., за адресою: Хмельницька область, м. Хмельницький, проспект Миру, будинок 99/101, що належить Відповідачу (Іпотекодавцю) на праві приватної власності на підставі Декларації про готовність об`єкта до експлуатації XM95 від 24.02.2014 року, виданої Управлінням Державної архітектурно-будівельної інспекції у Хмельницькій області та право власності на яке зареєстроване 27 травня 2019 року за реєстраційним номером 101, що підтверджено Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, виданого Хмельницькою міською радою, Хмельницької області, індексний номер 168056668 від 27.05.2019 року, номер запису про право власності 31717813, встановивши спосіб реалізації предмета іпотеки шляхом продажу на прилюдних торгах із визначенням вартості майна у межах процедури виконавчого провадження, передбаченої Законом України "Про виконавче провадження", на рівні, не нижчому за звичайні ціни на такий вид майна на підставі оцінки, проведеної суб`єктом оціночної діяльності або незалежним експертом на стадії оцінки майна під час проведення виконавчих дій.

У заяві від 22.03.2023р. представник позивача просив суд проводити розгляд справи за його відсутності, також повідомив, що 21.12.2021 року приватним виконавцем Банадига В.В. відкрито виконавче провадження ВП 67970523 відносно ТОВ "ПОДІЛЛЯ БУД-МАКС" та ВП № 67973594 відносно ОСОБА_1 , про стягнення заборгованості в загальному розмірі 1 219 441,71 грн., а також ВП 67972409 відносно ТОВ "ПОДІЛЛЯ БУД-МАКС" та ВП № 67973754 відносно ОСОБА_1 про стягнення з кожного судового збору, в розмірі 9 145,82 грн., відкритих на виконання на підставі Наказів Господарського суду Хмельницької області у справі 924/428/21 за позовом Акціонерного товариства "Комерційний Індустріальний Банк" (нова назва - АКЦІОНЕРНЕ ТОВАРИСТВО "КОМІНБАНК" до ТОВ "ПОДІЛЛЯ БУД-МАКС", ОСОБА_1 , про стягнення заборгованості. За період з 21 грудня 2021 року (дата відкриття виконавчих провадження) по 21 березня 2023 року кошти в рахунок погашення заборгованості за Договором про надання відновлювальної кредитної лінії №164/19 від 11 листопада 2019 року (позичальник ТОВ "ПОДІЛЛЯ БУД- МАКС", ), згідно зазначених вище виконавчих проваджень не надходили. Заборгованість за Договором про надання відновлювальної кредитної лінії №164/19 від 11 листопада 2019 року перед АТ "КОМІНБАНК", код банку 322540, становить 1492169,86 грн. Вказані обставини підтверджуються Довідкою Позивача № 04.1/1673 від 22.03.2023 року. Позивач просив суд врахувати вказану інформацію при ухваленні рішення.

25.10.2022р. на адресу суду надійшла заява за підписом директора ТОВ "ПОДІЛЛЯ БУД-МАКС" Євчука В.М., у якій останній просив суд застосувати строк позовної давності до вимог AT "Комерційний індустріальний банк" щодо стягнення пені за Договором №164/19 про відкриття відновлювальної кредитної лінії від 11.11.2019 року, зазначаючи, що це є підставою для відмови в задоволенні позовних вимог.

У письмових поясненнях від 16.01.2023р. за підписом директора ТОВ "ПОДІЛЛЯ БУД-МАКС" Євчука В.М., зазначається про необхідність відмови в позові. Вказано, що позивачем неправомірно здійснено нарахування процентів за користування кредитними коштами поза межами дії кредитного договору - 31.12.2019р. Щодо заявлених до стягнення Позивачем пені за кредитом та відсотками, нарахованої за період з 11.11.2019р. по 23.02.2022р., звернуто увагу на те, що згідно з частиною шостою статті 232 ГК України нарахування штрафних санкцій за прострочення виконання зобов`язання, якщо інше не встановлено законом або договором, припиняється через шість місяців від дня, коли зобов`язання мало бути виконано. Зауважив, що прострочення по поверненню коштів в розмірі 813000,00 грн. виникло з 08.01.2020р., таким чином неправомірними є вимоги Позивача щодо заявлених сум пені та періоду її нарахування. Також зазначено, що позивачем не надано доказів надіслання вказаних вимог боржнику та іпотекодавцю, а також не надано доказів, того що подання даного позову до суду спричинено можливим знищення, пошкодженням чи втратою предмета іпотеки.

Представник позивача в судове засідання не з`явився.

Відповідач (ПП "ПОДІЛЛЯ-ДОБРИВА") ні в підготовче судове засідання, ні під час розгляду справи по суті, свого представника не направляв.

Третя особа (ТОВ "ПОДІЛЛЯ БУД-МАКС") ні в підготовче судове засідання, ні під час розгляду справи по суті, свого представника не направила.

Копії ухвал суду направлялись на адресу відповідача (29000, м. Хмельницький, вул. Гарнізонна, буд. 6, кв.9) та повертались на адресу суд з відміткою поштового зв`язку "адресат відсутній".

Судом враховується, що положеннями пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 04.11.1950, ратифікованої Верховною Радою України (Закон України від 17.07.1997 №475/97-ВР) встановлено право кожного на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

При цьому, відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема, "Пискал проти України", "Майстер проти України", "Субот проти України", "Крюков проти України", "Сокор проти України", "Кобченко проти України", "Шульга проти України", "Лагун проти України", "ТОВ "ФПК "ГРОСС" проти України", "Гержик проти України" суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження. Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

З огляду на практику Європейського суду з прав людини, критеріями розумних строків є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника.

При цьому, відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною умовою для якого є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, третіх осіб, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні.

Застосовуючи відповідно до ст. 3 Господарського процесуального кодексу України, ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" при розгляді справи ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, суд зазначає, що право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (п.35 рішення від 07.07.1989 Європейського суду з прав людини у справі "Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії" (Alimentaria Sanders S.A. v. Spain).

В свою чергу, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору (рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі "Смірнова проти України").

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини щодо тлумачення положення "розумний строк" вбачається, що строк, який можна визначити розумним, не може бути однаковим для всіх справ. Критеріями оцінки розумності строку є, зокрема, складність справи та поведінка заявників.

Частинами ч. ч. 1, 2, 3 ст. 13 ГПК України встановлено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Принцип рівності сторін у процесі вимагає, щоб кожній стороні надавалася розумна можливість представляти справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно другої сторони (п.87 Рішення Європейського суду з прав людини у справі "Салов проти України" від 06.09.2005р.).

У Рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Надточий проти України" від 15.05.2008р. зазначено, що принцип рівності сторін передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом.

При цьому, суд враховує позицію Європейського суду з прав людини, викладену у рішенні від 03.04.2008р. у справі "Пономарьов проти України", згідно з якою сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Ст. 202 ГПК України передбачає, що суд може розглядати справу за відсутності учасника справи, якщо його було належно повідомлено, проте, він не повідомив про причин неявки або така неявка є повторною.

Відповідно до ч. 4 ст. 13 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Враховуючи розумність строків розгляду судового спору, справа розглядається за наявними матеріалами відповідно до приписів ч. 9 ст.165 та ч. 2 ст. 178 ГПК України.

Фактичні обставини, встановлені судом та зміст спірних правовідносин.

11.11.2019р. між Акціонерним товариством "Комерційний Індустріальний Банк" (кредитор) та Товариства з обмеженою відповідальністю "ПОДІЛЛЯ БУД-МАКС" (позичальник) укладено договір про відкриття відновлювальної кредитної лінії №164/19.

Згідно з п. 1.1 кредитного договору Кредитор надає Позичальнику Кредит на умовах відновлювальної кредитної лінії (надалі - Кредит, Кредитна лінія) з лімітом у розмірі 813000,00 грн. на термін до 10 листопада 2020 року (включно) з повним погашенням заборгованості не пізніше 31 грудня 2019 року, зі сплатою фіксованої процентної ставки за користування Кредитом (надалі - Проценти) у розмірі 23% (двадцять три проценти) річних. В разі порушення строків повернення Кредиту (в тому числі його частини), що передбачені цим Договором, процентна ставка за користування Кредитом/кредитними коштами збільшується на 10% річних і нараховується виключно на прострочену суму Кредиту, починаючи з дня виникнення такого порушення та закінчуючи днем погашення простроченої суми Кредиту (день погашення простроченої суми Кредиту не враховується). Сторони усвідомлюють та підтверджують, що таке збільшення розміру процентної ставки не є зміною умов цього Договору та/або зміною процентної ставки за цим Договором, що здійснюється Кредитором в односторонньому порядку, і, відповідно, внесення змін до цього Договору не потребується.

Кінцевим терміном повернення кредиту, в тому числі заборгованості за кредитом є 10 листопада 2020 року (п.1.1.2 Кредитного Договору).

Відповідно до п. 1.2 Кредитного Договору кредитні кошти призначені на/для поповнення обігових коштів.

Згідно з п. 1.3.2 Кредитного Договору у відповідності до діючого законодавства України забезпеченням виконання Позичальником його зобов`язань за цим Договором є, в тому числі, порука ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 . Крім того, виконання Позичальником умов цього Договору забезпечується всім належним Позичальнику майном та коштами, на які відповідно до чинного законодавства України може бути звернено стягнення.

Відповідно до п. 2.2 Кредитного Договору погашення кредиту відповідно до Графіку зменшення ліміту кредитування, який наведено в Додатку № 2 до цього Договору (який є невід`ємною частиною цього Договору), Позичальник здійснює шляхом перерахування коштів на рахунок № НОМЕР_2 в AT "КІБ", МФО 322540, . Якщо останній день для сплати чергового платежу по Кредиту припадає на вихідний, святковий або неробочий день, то сплата чергового платежу здійснюється в перший робочий день, що слідує за таким вихідним, святковим або неробочим днем.

Відповідно до п. п. 2.4, 2.5 Кредитного Договору нарахування процентів по Кредитному Договору здійснюється на суму фактичного щоденного залишку заборгованості за отриманими коштами, виходячи з процентної ставки у розмірі визначеному в п. 1.1 Кредитного Договору. При розрахунку процентів використовується метод "факт/360", враховуючи перший день надання та не враховуючи останній день користування кредитними коштами. Проценти нараховуються щомісячно не пізніше останнього банківського дня місяця користування кредитними коштами, з моменту видачі першого Кредиту/Траншу до дати фактичного повернення Кредиту за цим Договором. Проценти, нараховані за останній період, користування Кредитною лінією/Траншем, сплачуються одночасно з погашенням Кредиту. У разі прострочення повернення заборгованості за Кредитом, Проценти нараховуються також на суму простроченої заборгованості за Кредитом, за весь період прострочення до моменту її повного погашення.

Відповідно до положення п. 2.6 Кредитного Договору Позичальник повертає Кредит та сплачує Проценти за його користування у валюті Кредиту. У разі надання Кредиту в іноземній валюті; валютні ризики під час виконання зобов`язань за цим Договором несе Позичальник; витрати, пов`язані з купівлею або продажем валюти, здійснюються за рахунок коштів Позичальника.

Нараховані проценти сплачуються Відповідачем 1 у валюті кредиту з " 01" (першого) по " 05" (п`яте) число (включно) кожного наступного місяця за місяцем нарахування процентів та одночасно з остаточним поверненням кредиту шляхом перерахування коштів з поточного рахунку на рахунок № НОМЕР_2 в AT "КІБ", МФО 322540, . (п. 2.7 Кредитного Договору).

Позичальник зобов`язався за п. 5.1.1 Кредитного Договору використати Кредит на зазначені у цьому Договорі цілі і забезпечити повернення одержаного Кредиту, сплату нарахованих Процентів, комісій та всієї заборгованості за цим Договором на умовах, передбачених цим Договором, в тому числі, достроково здійснити повернення Кредиту, сплатити Проценти та інші платежі та заборгованість за цим Договором у випадках, передбачених цим Договором та/або чинним законодавством України.

Пунктом 7.3. Кредитного Договору передбачено, що за порушення строків повернення кредиту, сплати нарахованих процентів, інших платежів, що передбачені цим Договором, Позичальник сплачує Кредитору неустойку (пеню) в розмірі подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла на час виникнення заборгованості, від суми простроченого платежу за кожний день прострочення.

Відповідно до п. 7.5 Кредитного Договору сторони домовились, що у разі непогашення Позичальником суми Кредиту чи його частини у Кінцевий термін повернення заборгованості, Позичальник зобов`язаний сплатити Банку суму боргу з урахуванням установленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також нараховані на суму боргу проценти у розмірі 33% річних за період з дня, наступного за днем Кінцевого терміну повернення заборгованості, до дня повного погашення Кредиту включно. Нарахування таких процентів здійснюється на фактичну суму боргу за кожен день прострочення.

Відповідно до п. 9.5 договору сторони домовились про збільшення спеціальної позовної давності, що застосовується до вимог про стягнення неустойки (штрафу, пені) за цим договором, та встановити її тривалістю у п`ять років.

В матеріалах справи наявні додатки №1, №2 (графік зниження ліміту кредитної лінії), №3 (комісії за кредитною лінією).

В матеріалах справи наявна довідка розрахунку загальної заборгованості за Договором №164/19 про відкриття відновлювальної кредитної лінії від 11.11.2019р., відповідно до якої сума простроченої заборгованості за кредитом складає 813000,00 грн., сума заборгованості за простроченими процентами за кредитом - 245404,72 грн., сума пені за простроченою заборгованістю за кредитом розрахована станом на 23.02.2022р. - 268283,49 грн., сума пені за простроченими процентами розрахована станом на 23.02.2022р. 52390,31 грн., сума інфляційних витрат розрахована станом на 23.02.2022р. 113091,34 грн.

Відповідно до виписки по особовому рахунку ТОВ "ПОДІЛЛЯ БУД-МАКС" за період з 11.11.2019р. по 14.04.2021р. за Договором №164/19 про відкриття відновлювальної кредитної лінії від 11.11.2019р.: ТОВ "ПОДІЛЛЯ БУД-МАКС" отримано від АТ "Комерційний Індустріальний Банк" 813000,00 грн.

11.11.2019р. між Акціонерним товариством "Комерційний Індустріальний Банк" (Іпотекодержатель) та Приватного підприємства "ПОДІЛЛЯ-ДОБРИВА" (Іпотекодавець) укладено Іпотечний договір (надалі - Договір іпотеки). Даний Договір іпотеки посвідчено приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Кисельовою О.В. і зареєстровано в реєстрі за №9897.

За умовами п. 1.1 Договору іпотеки, іпотекою за цим Договором забезпечуються вимоги Іпотекодержателя, що випливають з договору №164/19 про відкриття відновлювальної кредитної лінії від " 11" листопада 2019 року з урахуванням усіх додаткових угод до нього, укладених протягом строку його дії (далі по тексту "Кредитний договір"), укладеного між Іпотекодержателем та Позичальником - ТОВ "ПОДІЛЛЯ БУД- МАКС", Ідентифікаційний код юридичної особи: 39266591, згідно з яким Іпотекодержатель на визначених в ньому умовах надає, а Позичальник зобов`язаний повернути кредит в розмірі 813000,00 гривень (вісімсот тринадцять тисяч гривень) в термін до 10 листопада 2020 року (включно), сплатити проценти, а також банківські комісії, пеню та штрафи, інші платежі у розмірі, у строки і у випадках, передбачених Кредитним договором. Іпотекою за цим Договором забезпечуються: вимоги щодо сплати Позичальником платежів у розмірах та випадках, передбачених Кредитним договором, відшкодування Позичальником збитків, понесених Іпотекодержателем у зв`язку з невиконанням (неналежним виконанням) Позичальником зобов`язань за Кредитним договором та/або Іпотекодавцем за цим Договором, а також забезпечуються вимоги, зазначені у пп. 3.1.4. та пп. 3.2.3. цього Договору; Заставою за цим Договором також забезпечуються: вимоги щодо сплати Позичальником інших платежів у розмірах та випадках, передбачених Кредитним договором, відшкодування Позичальником/Іпотекодавцем збитків, понесених у зв`язку з невиконанням (неналежним виконанням) ним зобов`язань за Кредитним договором та/або за цим Договором, а також забезпечуються вимоги, зазначені у пп. 3.2.1. цього Договору; будь-які інші грошові зобов`язання, які будуть встановлені, в тому числі збільшені у майбутньому Кредитним договором, додатковими угодами до нього. Цим Іпотекодавець дає свою згоду, що в разі зміни розміру боргових зобов`язань за Кредитним договором після укладення цього Договору (в тому числі при їх збільшенні), такий новий розмір боргових зобов`язань забезпечується іпотекою за цим Договором без необхідності внесення змін до цього Договору.

У відповідності з п. 1.2 договору іпотеки Іпотекодавець з метою забезпечення виконання Позичальником передбачених Кредитним договором зобов`язань передає в іпотеку майно, визначене у п. 2.1 цього Договору, що не суперечить чинному законодавству України. Предмет іпотеки передасться в іпотеку разом з усіма його приналежностями, у тому числі здійсненими поліпшеннями Предмету іпотеки, без видачі Заставної.

За п. п. 2.1, 2.2 договору іпотеки предметом іпотеки за цим Договором є нерухоме майно, а саме: офісні приміщення (мансардний поверх), загальна площа 208,1 кв.м., за адресою: Хмельницька область, м. Хмельницький, проспект Миру, буд. 99/101, які належить Іпотекодавцю на праві приватної власності на підставі Декларації про готовність об`єкта до експлуатації ХМ95 від 24.02.2014 року, виданої Управлінням Державної архітектурно-будівельної інспекції у Хмельницькій області. Право власності зареєстроване "27" травня 2019 року за реєстраційним номером 101, що підтверджується Витягом з державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, виданого Хмельницькою міською радою, Хмельницької області, індексний номер 168056668 від 27.05.2019 року, номер запису про право власності 31717813. Опис об`єкта: офісні приміщення (мансардний поверх), загальна площа 208,1 кв.м., вартість Предмета іпотеки за згодою Сторін становить 1451000,00 грн. без ПДВ.

Відповідно до п. п. 3.2.1, 3.2.7, 3.2.10, 3.2.13, 3.2.17 договору іпотеки Права Іпотекодержателя: у разі невиконання Позичальником зобов`язань, забезпечених іпотекою згідно з цим Договором, одержати задоволення своїх вимог за рахунок Предмета іпотеки переважно перед іншими кредиторами. Звернути стягнення на Предмет іпотеки: якщо в момент настання термінів виконання Позичальником зобов`язань (в тому числі і по сплаті будь-яких платежів, які повинні бути здійснені відповідно до Кредитного договору), забезпечених іпотекою за цим Договором, вони не будуть виконані; у разі виникнення у нього права вимагати дострокового виконання зобов`язань, забезпечених іпотекою за цим Договором; у випадку виникнення у Іпотекодержателя права звернення стягнення (в тому числі дострокового) на Предмет іпотеки реалізувати його відповідно до чинного законодавства України та цього Договору, здійснити від свого імені продаж Предмета іпотеки відповідно до чинного законодавства України та цього Договору; звернутись у будь-який час за захистом своїх порушених прав до суду у встановленому чинним законодавством України порядку.

До обов`язків Іпотекодавця за п. 4.1.11 договору іпотеки входить: письмово повідомити Іпотекодержателя про зміну свого місцезнаходження, документів, що посвідчують особу, установчих документів протягом 3 робочих днів з дня настання змін із наданням копій відповідних документів.

Пунктом 7.1 Договору реалізація Предмета іпотеки у разі зверненні на нього стягнення за рішенням суду або за виконавчим написом нотаріуса проводиться шляхом продажу на прилюдних торгах у межах процедури виконавчого провадження, передбаченої Законом України "Про виконавче провадження", з дотриманням вимог Закону України "Про іпотеку".

За п. 7.3 договору іпотеки початкова ціна Предмета іпотеки для його продажу на публічних торгах визначається за ринковими цінами на день реалізації Предмета іпотеки, але не нижче вартості, визначеної у висновку незалежного експерта - суб`єкта оціночної діяльності, правоздатність якого підтверджується сертифікатом суб`єкта оціночної діяльності. Суб`єкт оціночної діяльності визначається Іпотекодержателем.

Відповідно до п. 9.9 договору іпотеки всі повідомлення між Сторонами здійснюються у письмовій формі. Повідомлення надсилаються за адресами, що зазначені у п. 10 Договору. При зміні свого місцезнаходження Іпотекодавець повинен у триденний строк письмово повідомити іншій Стороні свою нову адресу для листування При цьому Сторони дійшли згоди, що ризик несприятливих наслідків від неотримання або несвоєчасного отримання письмового повідомлення несе Сторона, яка не повідомила (несвоєчасно повідомила) іншу Сторону про зміну свого місцезнаходження. Іпотекодавець направляє Іпотекодержателю листи, повідомлення за адресою, зазначеною в реквізитах Іпотекодержателя та/або офіційною адресою, вказаною на сайті Іпотекодержателя. У випадку зміни Іпотекодержателем своїх реквізитів (назва, місцезнаходження), Іпотекодержатель повідомляє Іпотекодавця про зміну таких реквізитів шляхом розміщення відповідної інформації на сайті Іпотекодержателя за адресою: cib.com.ua та в приміщенні Іпотекодержателя, в місцях, призначених для розміщення інформації для клієнтів, що за згодою Сторін вважається належним чином повідомленням Іпотекодержателем про зміну своїх реквізитів та не потребує підписання будь-яких додаткових договорів до цього Договору.

У матеріалах справи наявні витяги з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності (№168056668 від 27.05.2019р.), з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію іпотеки (№188330838 від 11.11.2019р.), з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію обтяження (№188331141 від 11.11.2019р.), відповідно до яких іпотекодержатель (обтяжувач) АТ "КОМЕРЦІЙНИЙ ІНДУСТРІАЛЬНИЙ БАНК", майновий-поручитель: ПП "ПОДІЛЛЯ-ДОБРИВА", боржник ТОВ "ПОДІЛЛЯ БУД-МАКС", на підставі договору №164/19 від 11.11.2019р. та іпотечного договору №9897 від 11.11.2019р. офісні приміщення (мансардний поверх) площею 208,1 м2 (Реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101), що розташовані за адресою Хмельницька обл., м. Хмельницький; проспект Миру, будинок 99/101.

Також у матеріалах справи наявна інформація з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна №321609849 від 01.02.2023р., отримана на запит Господарського суду Хмельницької області по справі №924/638/22, відповідно до якої по реєстраційному номеру об`єкта нерухомого майна 101 зареєстровано, що іпотекодержателем (обтяжувачем) є АТ "КОМЕРЦІЙНИЙ ІНДУСТРІАЛЬНИЙ БАНК", майновий-поручитель: ПП "ПОДІЛЛЯ-ДОБРИВА", боржник ТОВ "ПОДІЛЛЯ БУД-МАКС", на підставі договору №164/19 від 11.11.2019р. та іпотечного договору №9897 від 11.11.2019р. офісні приміщення (мансардний поверх) площею 208,1 м2, що розташовані за адресою Хмельницька обл., м. Хмельницький; проспект Миру, будинок 99/101.

У матеріалах справи наявна виписка АТ "КІБ" по особовим рахункам ТОВ "ПОДІЛЛЯ БУД-МАКС" з 06.12.2019р. по 10.08.2022р.

Також матеріалах справи наявна довідка АТ "КІБ" від 22.03.2023р., згідно якої за період з 21 грудня 2021 року (дата відкриття виконавчих проваджень) по 21 березня 2023 року кошти в рахунок погашення заборгованості за Договором про надання відновлювальної кредитної лінії №164/19 від 11 листопада 2019 року (позичальник ТОВ "ПОДІЛЛЯ БУД- МАКС", ), згідно виконавчих проваджень не надходили. Станом на 21 березня 2023 року заборгованість за Договором про надання відновлювальної кредитної лінії №164/19 від 11 листопада 2019 року перед AT "КОМІНБАНК" становить 1492169,86 грн. 21.12.2021 року приватним виконавцем Банадига В.В. відкрито виконавче провадження ВП 67970523 відносно ТОВ "ПОДІЛЛЯ БУД-МАКС" та ВП № 67973594 відносно ОСОБА_1 , про стягнення заборгованості в загальному розмірі 1219441,71 грн., а також ВП 67972409 відносно ТОВ "ПОДІЛЛЯ БУД-МАКС" та ВП № 67973754 відносно ОСОБА_1 про стягнення з кожного судового збору, в розмірі 9145,82 грн., відкритих на виконання на підставі Наказів Господарського суду Хмельницької області у справі 924/428/21 за позовом Акціонерного товариства "Комерційний Індустріальний Банк" (нова назва - АКЦІОНЕРНЕ ТОВАРИСТВО "КОМІНБАНК" до ТОВ "ПОДІЛЛЯ БУД-МАКС", ОСОБА_1 , про стягнення заборгованості.

Дослідивши зібрані у справі докази та давши їм правову оцінку в сукупності, судом прийнято до уваги наступне:

Відповідно до ст. 173 - 175 Господарського кодексу України, господарським визнається зобов`язання, що виникає між суб`єктом господарювання та іншим учасником (учасниками) відносин у сфері господарювання з підстав, передбачених цим Кодексом, в силу якого один суб`єкт (зобов`язана сторона, у тому числі боржник) зобов`язаний вчинити певну дію господарського чи управлінсько - господарського характеру на користь іншого суб`єкта (виконати роботу, передати майно, сплатити гроші, надати інформацію тощо), або утриматися від певних дій, а інший суб`єкт (управнена сторона, у тому числі кредитор) має право вимагати від зобов`язаної сторони виконання її обов`язку.

Господарські зобов`язання можуть виникати, зокрема, з господарського договору та інших угод, передбачених законом, а також з угод, не передбачених законом, але таких, які йому не суперечать.

Майново - господарськими визнаються цивільно - правові зобов`язання, що виникають між учасниками господарських відносин при здійсненні господарської діяльності, в силу яких зобов`язана сторона повинна вчинити певну господарську дію на користь другої сторони або утриматися від певної дії, а управнена сторона має право вимагати від зобов`язаної сторони виконання її обов`язку.

Майнові зобов`язання, які виникають між учасниками господарських відносин, регулюються Цивільним кодексом України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.

Згідно ст. 11 Цивільного кодексу України, цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.

Договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків (ч. 1 ст. 626 Цивільного кодексу України).

Згідно ст. 509 Цивільного кодексу України, зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Відповідно до ст. 11 ЦК України, однією з підстав виникнення зобов`язань, є, зокрема, договори та інші правочини.

Відповідно до ч. 1 ст. 626 Цивільного кодексу України, договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

У відповідності до вимог ч.1 ст.510 Цивільного кодексу України, сторонами у зобов`язанні є боржник і кредитор.

Статтею 193 Господарського кодексу України передбачено, що господарські зобов`язання повинні виконуватись належним чином відповідно до закону, інших правових актів і договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться; кожна сторона повинна вжити усіх заходів, необхідних для належного виконання нею зобов`язання, враховуючи інтереси другої сторони та забезпечення загальногосподарського інтересу; до виконання господарських договорів застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, передбачених Господарським кодексом України.

Згідно із ст.526 Цивільного кодексу України, зобов`язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог цього кодексу, інших актів цивільного законодавства. Статтею 525 Цивільного кодексу України передбачено, що одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Приписами ч.1 ст.527 Цивільного кодексу України передбачено, що боржник зобов`язаний виконати свій обов`язок.

Статтею 530 Цивільного кодексу України встановлено, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Зобов`язання, строк (термін) виконання якого визначений вказівкою на подію, яка неминуче має настати, підлягає виконанню з настанням цієї події.

Якщо строк (термін) виконання боржником обов`язку не встановлений або визначений моментом пред`явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання у будь-який час. Боржник повинен виконати такий обов`язок у семиденний строк від дня пред`явлення вимоги, якщо обов`язок негайного виконання не випливає із договору або актів цивільного законодавства.

Відповідно до ч.3 ст.346 Господарського кодексу України кредити надаються банком під відсоток, ставка якого, як правило, не може бути нижчою від відсоткової ставки за кредитами, які бере сам банк, і відсоткової ставки, що виплачується ним по депозитах. Надання безвідсоткових кредитів забороняється, крім випадків, передбачених законом.

Згідно ч.1 ст.348 Господарського кодексу України банк здійснює контроль за виконанням умов кредитного договору, цільовим використанням, своєчасним і повним погашенням позички в порядку, встановленому законодавством.

Приписами ч.1 ст.1048 Цивільного кодексу України встановлено, що позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України.

Відповідно до ч.1 ст.1049 Цивільного кодексу України, позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором.

Згідно ч.3 вказаної статті позика вважається повернутою в момент зарахування грошової суми, що позичалася, на банківський рахунок позикодавця.

Відповідно до ч.1 ст.1054 Цивільного кодексу України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.

Згідно ч.2 вказаної статті до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави ("Позика"), якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору.

Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (стаття 1055 ЦК України).

Приписами ч. 2 ст. 1056 Цивільного кодексу України встановлено, що розмір процентів, тип процентної ставки (фіксована або змінювана) та порядок їх сплати за кредитним договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів на дату укладення договору.

Статтею 629 Цивільного кодексу України встановлено, що договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Відповідно до ч.1 ст.181 ГК України, господарський договір за загальним правилом викладається у формі єдиного документа, підписаного сторонами.

Статтею 599 Цивільного кодексу України визначено, що зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином.

Згідно ст.610 Цивільного кодексу України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Приписами ч.1 ст.612 Цивільного кодексу України, боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Відповідно до ст. 614 Цивільного кодексу України особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Приписами ч.2 вказаної статті визначено, що відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобов`язання.

Згідно частини 1 статті 546 Цивільного кодексу України, виконання зобов`язання може забезпечуватися неустойкою, порукою, гарантією, заставою, притриманням, завдатком, правом довірчої власності.

У відповідності до статті 572 Цивільного кодексу України в силу застави кредитор (заставодержатель) має право у разі невиконання боржником (заставодавцем) зобов`язання, забезпеченого заставою, одержати задоволення за рахунок заставленого майна переважно перед іншими кредиторами цього боржника, якщо інше не встановлено законом (право застави).

Відповідно статті 589 Цивільного кодексу України у разі невиконання зобов`язання, забезпеченого заставою, заставодержатель набуває право звернення стягнення на предмет застави. За рахунок предмета застави заставодержатель має право задовольнити в повному обсязі свою вимогу, що визначена на момент фактичного задоволення, включаючи сплату процентів, неустойки, відшкодування збитків, завданих порушенням зобов`язання, необхідних витрат на утримання заставленого майна, а також витрат, понесених у зв`язку із пред`явленням вимоги, якщо інше не встановлено договором.

Згідно частини 1 статті 590 Цивільного кодексу України звернення стягнення на предмет застави здійснюється за рішенням суду, якщо інше не встановлено договором або законом.

Частиною 2 статті 590 Цивільного кодексу України заставодержатель набуває право звернення стягнення на предмет застави в разі, коли зобов`язання не буде виконано у встановлений строк (термін), якщо інше не встановлено договором або законом.

Статтею 1 Закону України "Про заставу" визначено, що в силу застави кредитор (заставодержатель) має право в разі невиконання боржником (заставодавцем) забезпеченого заставою зобов`язання або в інших випадках, встановлених законом, одержати задоволення вартості заставленого майна переважно перед іншими кредиторами.

Відповідно до статті 19 Закону України "Про заставу" за рахунок заставленого майна заставодержатель має право задовольнити свої вимоги в повному обсязі, що визначається на момент фактичного задоволення, включаючи проценти, відшкодування збитків, завданих прострочкою виконання (а у випадках, передбачених законом чи договором, - неустойку), необхідні витрати на утримання заставленого майна, а також витрати на здійснення забезпеченої заставою вимоги, якщо інше не передбачено договором застави.

У відповідності до положень статті 20 Закону України "Про заставу" заставодержатель набуває право звернення стягнення на предмет застави в разі, якщо в момент настання терміну виконання зобов`язання, забезпеченого заставою, воно не буде виконано, якщо інше не передбачено законом чи договором.

Звернення стягнення на заставлене майно здійснюється за рішенням суду або третейського суду, на підставі виконавчого напису нотаріуса, якщо інше не передбачене законом або договором застави.

Реалізація заставленого майна, на яке звернено стягнення, провадиться державним виконавцем, приватним виконавцем на підставі виконавчого листа суду або наказу господарського суду, або виконавчого напису нотаріусів у встановленому порядку, якщо інше не передбачено цим Законом чи договором.

Статтею 24 Закону України "Про забезпечення вимог кредиторів та реєстрацію обтяжень" передбачено, що звернення стягнення на предмет забезпечувального обтяження здійснюється на підставі рішення суду, виконавчого напису нотаріуса в порядку, встановленому законом, або в позасудовому порядку згідно із цим Законом.

Обтяжувач, який ініціює звернення стягнення на предмет забезпечувального обтяження, зобов`язаний до початку процедури звернення стягнення зареєструвати в Державному реєстрі відомості про звернення стягнення на предмет обтяження.

Як вже зазначалось, у матеріалах справи наявні витяги з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності (№168056668 від 27.05.2019р.), з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію іпотеки (№188330838 від 11.11.2019р.), з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію обтяження (№188331141 від 11.11.2019р.), а також інформація з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна №321609849 від 01.02.2023р., отримана на запит Господарського суду Хмельницької області по справі №924/638/22, відповідно до яких іпотекодержателем і обтяжувачем є позивач (АТ "КОМЕРЦІЙНИЙ ІНДУСТРІАЛЬНИЙ БАНК"), майновим-поручителем - відповідач (ПП "ПОДІЛЛЯ-ДОБРИВА"), боржником вказано третю особу (ТОВ "ПОДІЛЛЯ БУД-МАКС"). Підставою вказано договір №164/19 від 11.11.2019р. та іпотечний договір №9897 від 11.11.2019р.

Відповідно до вищенаведених даних, в іпотеку передані офісні приміщення (мансардний поверх) площею 208,1 м2 (Реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101), що розташовані за адресою Хмельницька обл., м. Хмельницький; проспект Миру, будинок 99/101, на які позивач просить суд звернути стягнення в рахунок погашення заборгованості в загальній сумі 1492169,86 грн.

Відповідно статті 25 Закону України "Про забезпечення вимог кредиторів та реєстрацію обтяжень" обтяжувач, який звертається до суду з вимогою звернути стягнення на предмет забезпечувального обтяження, зобов`язаний до моменту подання відповідного позову до суду письмово повідомити всіх обтяжувачів, на користь яких встановлено зареєстроване обтяження цього ж рухомого майна, про початок судового провадження у справі про звернення стягнення на предмет забезпечувального обтяження.

У разі задоволення судом позову про звернення стягнення на предмет забезпечувального обтяження в рішенні суду зазначаються:

1) загальний розмір вимог та всі його складові, що підлягають сплаті обтяжувачу з вартості предмета забезпечувального обтяження;

2) опис рухомого майна, за рахунок якого підлягають задоволенню вимоги обтяжувача;

3) заходи щодо забезпечення збереження предмета забезпечувального обтяження або передачі його в управління на період до його реалізації, якщо такі необхідні;

4) спосіб реалізації предмета забезпечувального обтяження шляхом проведення публічних торгів або із застосуванням однієї з процедур, передбачених статтею 26 цього Закону;

5) пріоритет та розмір вимог інших обтяжувачів, на користь яких встановлено зареєстроване обтяження, які підлягають задоволенню з вартості предмета забезпечувального обтяження;

6) початкова ціна предмета забезпечувального обтяження для його подальшої реалізації на публічних торгах у порядку виконавчого провадження.

Якщо інше не передбачено рішенням суду, реалізація предмета забезпечувального обтяження проводиться шляхом його продажу на публічних торгах у порядку, встановленому законом.

Боржник вправі до дня продажу предмета забезпечувального обтяження на публічних торгах повністю виконати забезпечену обтяженням вимогу обтяжувача разом з відшкодуванням витрат, понесених обтяжувачем у зв`язку з пред`явленням вимоги і підготовкою до проведення публічних торгів. Таке виконання є підставою для припинення реалізації предмета забезпечувального обтяження на публічних торгах.

Частинами 1 та 3 ст.575 Цивільного кодексу України визначено, що іпотекою є застава нерухомого майна, що залишається у володінні заставодавця або третьої особи.

Закон України "Про іпотеку" є спеціальним законом, який регулює відносини у сфері застави нерухомого майна - іпотеки. Згідно зі статтею 1 Закону України "Про іпотеку" іпотека - вид забезпечення виконання зобов`язання нерухомим майном, що залишається у володінні і користуванні іпотекодавця, згідно з яким іпотекодержатель має право в разі невиконання боржником забезпеченого іпотекою зобов`язання одержати задоволення своїх вимог за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими кредиторами цього боржника у порядку, встановленому цим Законом.

Згідно ч.1 ст.7 Закону України "Про іпотеку" за рахунок предмета іпотеки іпотекодержатель має право задовольнити свою вимогу за основним зобов`язанням у повному обсязі або в частині, встановленій іпотечним договором, що визначена на час виконання цієї вимоги, включаючи сплату процентів, неустойки, основної суми боргу та будь-якого збільшення цієї суми, яке було прямо передбачене умовами договору, що обумовлює основне зобов`язання.

Приписами ч.1. ст.12 Закону України "Про іпотеку" визначено, що у разі порушення іпотекодавцем обов`язків, встановлених іпотечним договором, іпотекодержатель має право вимагати дострокового виконання основного зобов`язання, а в разі його невиконання - звернути стягнення на предмет іпотеки, якщо інше не передбачено законом.

Майновий поручитель несе відповідальність перед іпотекодержателем за невиконання боржником основного зобов`язання виключно в межах вартості предмета іпотеки (ч.1 ст.11 Закону України "Про іпотеку").

Відповідно до ч.ч. 1, 4 ст.33 Закону України "Про іпотеку" у разі невиконання або неналежного виконання боржником основного зобов`язання іпотекодержатель вправі задовольнити свої вимоги за основним зобов`язанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки. Право іпотекодержателя на звернення стягнення на предмет іпотеки також виникає з підстав, встановлених статтею 12 цього Закону; звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється на підставі рішення суду, виконавчого напису нотаріуса або згідно з договором про задоволення вимог іпотекодержателя.

З огляду на положення зазначених вище норм закону, а також положення іпотечного договору, при укладенні договору відповідач як іпотекодавець (майновий поручитель) зобов`язався за рахунок переданого в іпотеку майна забезпечити та виконати зобов`язання боржника, якщо такого виконання не відбудеться, незалежно від причин неплатоспроможності та підстав невиконання боржником умов кредитного договору. Укладаючи Іпотечний договір, позивач шляхом вільного волевиявлення приймав на себе саме ризик невиконання позичальником умов Кредитного договору та настання відповідних несприятливих для нього наслідків у вигляді невиконання основного зобов`язання боржником.

Аналогічна правова позиція Великої Палати Верховного Суду наведена у постанові від 02.07.2019 у справі № 910/15484/17.

На підставі наявних в матеріалах справи доказів судом встановлено, що позивач належним чином виконав свої зобов`язання за договором про відкриття відновлювальної кредитної лінії №164/19 від 11.11.2019р. в повному обсязі та надав третій особі кредитні кошти, що підтверджується наданими позивачем банківськими виписками (том 1, а.с. 70-200).

Натомість третя особа взятих на себе зобов`язань щодо повернення кредиту належним чином не виконала, у зв`язку з чим у неї виникла заборгованість.

При цьому, рішенням Господарського суду Хмельницької області від 01.10.2021р. по справі №924/428/21 задоволено частково позов Акціонерного товариства "Комерційний Індустріальний Банк" до Товариства з обмеженою відповідальністю "ПОДІЛЛЯ БУД-МАКС", та до фізичної особи ОСОБА_1 про стягнення солідарно заборгованості за Договором № 164/19 про відкриття відновлювальної кредитної лінії від 11.11.2019р. у розмірі: 1292906,86 грн., у тому числі: 813000,00 грн. простроченої заборгованості за кредитом; 261678,47 грн. заборгованості за простроченими процентами за кредитом; 151055,56 грн. пені; 15517,69 грн. пені за простроченими процентами; 51655,14 грн. інфляційних втрат.

Вказаним рішенням вирішено, в тому числі, стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "ПОДІЛЛЯ БУД-МАКС" (31340, Хмельницька обл., Хмельницький р-н, с. Лісові Гринівці, вул. Правди, буд. 7, ) на користь Акціонерного товариства "Комерційний Індустріальний Банк" (04053, м. Київ, вул. Бульварно-Кудрявська, буд. 6, ) 813000,00 грн. (вісімсот тринадцять тисяч гривень 00 коп.) простроченої заборгованості за кредитом, 261678,47 грн. (двісті шістдесят одна тисяча шістсот сімдесят вісім гривень 47 коп.) заборгованості за простроченими процентами за кредитом, 51655,14 грн. (п`ятдесят одна тисяча шістсот п`ятдесят п`ять гривень 14 коп.) інфляційних втрат, 77590,41 грн. (сімдесят сім тисяч п`ятсот дев`яносто гривень 41 коп.) пені; 15517,69 грн. (п`ятнадцять тисяч п`ятсот сімнадцять гривень 69 коп.) пені за простроченими процентами. Солідарний боржник: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ).

При цьому, у рішенні встановлено, що вищенаведена заборгованість виникла за кредитним договором №164/19 від 11.11.2019р.

Судом враховується, що відповідачем та третьою особою не надано доказів виконання рішення Господарського суду Хмельницької області від 01.10.2021р. по справі №924/428/21, а позивачем подано письмові пояснення від 22.03.2023р., з яких вбачається, що вказане рішення не виконане.

На підтвердження невиконання вищевказаного рішення позивачем також подано відповідну довідку, згідно якої за період з 21 грудня 2021 року по 21 березня 2023 року кошти в рахунок погашення заборгованості за Договором про надання відновлювальної кредитної лінії №164/19 від 11 листопада 2019 року не надходили, станом на 21 березня 2023 року заборгованість за Договором про надання відновлювальної кредитної лінії №164/19 від 11 листопада 2019 року перед AT "КОМІНБАНК" становить 1492169,86 грн.

Відповідно до ст. 35 Закону України "Про іпотеку" у разі порушення основного зобов`язання та/або умов іпотечного договору іпотекодержатель надсилає іпотекодавцю та боржнику, якщо він є відмінним від іпотекодавця, письмову вимогу про усунення порушення. В цьому документі зазначається стислий зміст порушених зобов`язань, вимога про виконання порушеного зобов`язання у не менш ніж тридцятиденний строк та попередження про звернення стягнення на предмет іпотеки у разі невиконання цієї вимоги. Якщо протягом встановленого строку вимога іпотекодержателя залишається без задоволення, іпотекодержатель вправі прийняти рішення про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом позасудового врегулювання на підставі договору.

Положення частини першої цієї статті не є перешкодою для реалізації права іпотекодержателя звернутись у будь-який час за захистом своїх порушених прав до суду у встановленому законом порядку.

Рішенням Господарського суду Хмельницької області від 01.10.2021р. по справі №924/428/21 встановлено, що повідомленням-вимогою від 05.02.2020р. АТ "Комерційний Індустріальний Банк" повідомило ТОВ "ПОДІЛЛЯ БУД-МАКС" про необхідність погашення заборгованості. У повідомленні міститься відмітка про його отримання 11.02.2020р.

Щодо вищенаведених обставин, судом враховується, що у постанові від 29 вересня 2020 року у справі № 757/13243/17 Велика Палата Верховного Суду, вказала, що у разі дотримання іпотекодержателем порядку належного надсилання вимоги про усунення порушення основного зобов`язання діє презумпція належного повідомлення іпотекодержателя про необхідність усунення порушень основного зобов`язання, яка може бути спростована іпотекодавцем у загальному порядку.

Згідно з частиною першою статті 33 Закону України "Про іпотеку" у разі невиконання або неналежного виконання боржником основного зобов`язання іпотекодержатель вправі задовольнити свої вимоги за основним зобов`язанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки, якщо інше не передбачено законом.

Таким чином, за змістом частини першої статті 33 та частини першої статті 35 Закону України "Про іпотеку" реалізації права іпотекодержателя звернути стягнення на предмет іпотеки передує реалізація ним права вимагати дострокового виконання основного зобов`язання. І лише якщо останнє не виконане чи неналежно виконане, іпотекодержатель, якщо інше не передбачено законом, може звертати стягнення на предмет іпотеки. Недотримання цих правил є перешкодою для звернення стягнення на предмет іпотеки, але не перешкоджає іпотекодержателю звернутися з позовом до боржника про виконання забезпеченого іпотекою зобов`язання відповідно до частини другої статті 35 Закону України "Про іпотеку".

Аналогічна правова позиція наведена у постанові Верховного Суду від 28.01.2021р. по справі №904/5089/18.

Закон України "Про іпотеку" визначає такі способи звернення стягнення на предмет іпотеки: судовий (звернення стягнення на предмет іпотеки на підставі рішення суду); позасудовий: захист прав нотаріусом (звернення стягнення на предмет іпотеки на підставі виконавчого напису нотаріуса) або самозахист (згідно з договором про задоволення вимог іпотекодержателя).

Способами задоволення вимог іпотекодержателя під час звернення стягнення на предмет іпотеки на підставі рішення суду (стаття 39 Закону України "Про іпотеку") є: 1) реалізація предмета іпотеки шляхом проведення прилюдних торгів (статті 41, 42, 47 Закону України "Про іпотеку"); 2) продаж предмета іпотеки іпотекодержателем будь-якій особі - покупцеві (стаття 38 Закону України "Про іпотеку) (постанова Великої Палати Верховного Суду від 29 травня 2019 року у справі № 310/11024/15-ц (провадження № 14-112цс19)).

У постанові Верховного Суду від 26 травня 2021 року у справі № 635/5796/14-ц (провадження № 61-16262св20) зроблено висновок, що "за змістом припису частини другої статті 35 Закону України "Про іпотеку" визначена у частині першій цієї статті процедура подання іпотекодержателем вимоги про усунення порушення основного зобов`язання та/або умов іпотечного договору (яка передує прийняттю іпотекодержателем рішення про звернення стягнення на предмет іпотеки у позасудовий спосіб на підставі договору) не є перешкодою для реалізації іпотекодержателем права звернутись у будь-який час за захистом його порушених прав до суду з вимогами: 1) про звернення стягнення на предмет іпотеки у спосіб його реалізації шляхом проведення прилюдних торгів (статті 41, 42, 47 Закону) - незалежно від того, які способи задоволення вимог іпотекодержателя сторони передбачили у відповідному договорі (в іпотечному застереженні); 2) про звернення стягнення на предмет іпотеки у спосіб продажу предмета іпотеки іпотекодержателем будь-якій особі-покупцеві (стаття 38 Закону) - якщо у відповідному договорі (в іпотечному застереженні) сторони цей спосіб задоволення вимог іпотекодержателя, встановлений статтею 38 Закону, не передбачили".

Отже, неотримання іпотекодавцем вимоги, передбаченої в статті 35 Закону України "Про іпотеку", не є перешкодою для звернення стягнення на предмет іпотеки у цій справі. Для застосування такого способу захисту своїх прав, як звернення стягнення на предмет іпотеки, необхідно не тільки встановити факт невиконання або неналежного виконання основного зобов`язання, а й розмір заборгованості, в рахунок погашення якої буде звернено стягнення.

Аналогічна правова позиція наведена у постанові Верховного Суду від 01.02.2023р. по справі №279/1075/22.

Відповідно до висновків, викладених у постановах Великої Палати Верховного Суду від 28 березня 2018 року у справі № 444/9519/12 (провадження № 14-10цс18), від 04 липня 2018 року у справі № 310/11534/13-ц (провадження № 14-154цс18), від 31 жовтня 2018 року у справі № 202/4494/16-ц (провадження № 14-318цс18), якщо банк використав право вимоги дострокового повернення усієї суми кредиту, що залишилася несплаченою, а також сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 ЦК України, то такими діями кредитор на власний розсуд змінив умови основного зобов`язання щодо строку дії договору, періодичності платежів, порядку сплати процентів за користування кредитом. Кредитодавець втрачає право нараховувати передбачені договором проценти за користування кредитом, а також обумовлену в договорі неустойку у разі пред`явлення вимоги до позичальника про дострокове погашення боргу на підставі статті 1050 ЦК України. Разом з тим права та інтереси кредитодавця в таких правовідносинах забезпечуються частиною другою статті 625 ЦК України, яка регламентує наслідки прострочення виконання грошового зобов`язання (постанова Великої Палати Верховного Суду від 28.03.2018 у справі №444/9519/12).

Висновки зазначеної постанови Великої Палати Верховного Суду ґрунтуються на загальних нормах, якими врегульовані правовідносини з кредитного договору (позики), а також загальні норми щодо виконання зобов`язання (постанова Верховного Суду від 13.05.2019 зі справи № 910/18618/17).

Рішення суду про стягнення кредитної заборгованості саме по собі свідчить про закінчення строку дії кредитного договору, відповідно, враховуючи правову природу іпотеки як похідного зобов`язання від основного зобов`язання та пряму залежність від його умов, на правовідносини, що виникають після ухвалення рішення про стягнення заборгованості іпотека не поширюється, якщо інше не встановлено іпотечним договором (у зазначеному висновку суд враховує позицію, викладену у постанові Великої Палати Верховного Суду від 31.10.2018 зі справи № 202/4494/16-ц).

З огляду на викладене, суд приходить до висновку про можливість задоволення вимог кредитодавця (іпотекодержателя) в межах стягнутих за рішенням Господарського суду Хмельницької області від 01.10.2021р. по справі №924/428/21 сум, а саме: 813000,00 грн. простроченої заборгованості за кредитом, 261678,47 грн. заборгованості за простроченими процентами за кредитом, 51655,14 грн. інфляційних втрат, 77590,41 грн. пені; 15517,69 грн. пені за простроченими процентами.

Оскільки вищенаведеним рішенням з ТОВ "ПОДІЛЛЯ БУД-МАКС" було стягнуто 261678,47 грн. заборгованості за простроченими процентами за кредитом, а позивач у даній справі просить звернути стягнення на предмет іпотеки за іпотечним договором від 11.11.2019р. в рахунок погашення заборгованості, у тому числі, на 245404,72 грн. заборгованості за простроченими процентами, суд приходить до висновку, що саме в межах заявленої в позові суми заборгованості за простроченими процентами може бути здійснено звернення стягнення на предмет іпотеки.

Оскільки права та інтереси кредитодавця в таких правовідносинах забезпечуються частиною другою статті 625 ЦК України, позивач правомірно здійснив нарахування інфляційних витрат за період з 10.11.2020р. по 31.01.2022р. в розмірі 113091,34 грн. Такі нарахування також відповідають правовій позиції, викладеній у постанові Великої Палати Верховного Суду від 28.03.2018 у справі №444/9519/12, відповідно до якої права та інтереси кредитодавця в таких правовідносинах забезпечуються частиною другою статті 625 ЦК України, яка регламентує наслідки прострочення виконання грошового зобов`язання.

За наведених обставин, на підставі представлених доказів, суд дійшов висновку про обґрунтованість вимог про звернення стягнення на предмет іпотеки за іпотечним договором від 11.11.2019р. в рахунок погашення заборгованості, в таких сумах: 813000,00 грн. прострочена заборгованість за кредитом, 245404,72 грн. заборгованість за простроченими процентами, 77590,41 грн. пені, 15517,69 грн. пені за простроченими процентами, 113091,34 грн. інфляційних витрат, та встановлення способу реалізації предмета іпотеки шляхом продажу на прилюдних торгах.

При цьому, судом враховується, що наявність судового рішення про стягнення з боржника на користь кредитора заборгованості за кредитним договором, враховуючи наведені вище положення законодавства не є підставою для припинення грошового зобов`язання боржника і припинення іпотеки та не позбавляє кредитора права задовольнити свої вимоги за основним зобов`язанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки у спосіб, передбачений законодавством. Застосування кредитором іншого законного засобу для захисту свого порушеного та не поновленого боржником належним чином права не є подвійним стягненням заборгованості.

Аналогічна правова позиція відображена в постанові Великої Палати Верховного Суду від 18.09.2018 у справі №921/107/15-г/16.

За змістом приписів ст. 39 Закону України "Про іпотеку" у разі задоволення судом позову про звернення стягнення на предмет іпотеки в рішенні суду зазначаються: загальний розмір вимог та всі його складові, що підлягають сплаті іпотекодержателю з вартості предмета іпотеки; опис нерухомого майна, об`єкта незавершеного будівництва, майбутнього об`єкта нерухомості, за рахунок якого підлягають задоволенню вимоги іпотекодержателя; заходи щодо забезпечення збереження предмета іпотеки або передачі його в управління на період до його реалізації (у разі необхідності); спосіб реалізації предмета іпотеки; пріоритет та розмір вимог інших кредиторів, які підлягають задоволенню з вартості предмета іпотеки. У разі визначення судом способу реалізації предмета іпотеки шляхом проведення електронного аукціону ціна предмета іпотеки у рішенні суду не зазначається та визначається при його примусовому виконанні на рівні, не нижчому за звичайні ціни на такий вид майна на підставі оцінки, проведеної суб`єктом оціночної діяльності або незалежним експертом на стадії оцінки майна під час проведення виконавчих дій.

На підставі ст. 41 Закону України "Про іпотеку", реалізація предмета іпотеки, на який звертається стягнення за рішенням суду або за виконавчим написом нотаріуса, проводиться, якщо інше не передбачено рішенням суду, шляхом продажу на електронних аукціонах у межах процедури виконавчого провадження, передбаченої Законом України "Про виконавче провадження", з дотриманням вимог цього Закону.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 21 березня 2018 року у справі № 235/3619/15-ц зроблено висновок, що "виходячи зі змісту поняття "ціна" як форми грошового вираження вартості товару, послуг тощо, аналізу норм статей 38, 39 Закону України "Про іпотеку" можна зробити висновок, що у розумінні норми статті 39 Закону України "Про іпотеку" встановлення початкової ціни предмета іпотеки у грошовому вираженні визначається за процедурою, передбаченою частиною шостою статті 38 цього Закону. Разом з тим, відповідно до статей 19, 57 Закону України "Про виконавче провадження" сторони виконавчого провадження під час здійснення виконавчого провадження не позбавлені можливості заявляти клопотання про визначення вартості майна, тобто визначення іншої ціни предмета іпотеки, ніж буде зазначена в резолютивній частині рішення суду, якщо, наприклад, така вартість майна змінилася".

Визначення початкової ціни предмета іпотеки у резолютивній частині рішення суду не є остаточною, а тому не має вирішального значення, оскільки у відповідності до статтей 19, 57 Закону України "Про виконавче провадження" сторони виконавчого провадження під час здійснення виконавчого провадження не позбавлені можливості заявляти клопотання про визначення вартості майна, тобто визначення іншої ціни предмета іпотеки, ніж зазначена в резолютивній частині рішення суду, якщо, наприклад, така вартість майна змінилась.

Аналогічні висновки викладені в постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.06.2019 у справі №205/578/14-ц та постановах Верховного Суду від 25.03.2020 у справі №554/2665/15-ц, від 15.10.2020 у справі №910/11366/17, від 19.10.2020 року у справі №910/11361/17, від 29.04.2021 у справі №600/980/20-а.

Згідно зі ст. 73 Господарського процесуального кодексу України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до статті 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Положеннями ст. 76 ГПК України визначено, що належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 ГПК України обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

В силу ст. 79 ГПК України, наявність обставини, на яку сторона покликається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування.

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (ст. 86 Господарського процесуального кодексу України).

З огляду на викладене вище, здійснивши перевірку правильності здійснених позивачем розрахунків, суд вважає за можливе задовольнити частково заявлені позовні вимоги та в рахунок погашення заборгованості Товариства з обмеженою відповідальністю "ПОДІЛЛЯ БУД-МАКС", за Договором № 164/19 про відкриття відновлювальної кредитної лінії від 11 листопада 2019 року перед Акціонерним товариством "Комерційний Індустріальний Банк", в загальній сумі заборгованості (станом на дату звернення до суду) 1264604,16 грн., з яких: сума простроченої заборгованості за кредитом - 813000,00 грн.; сума заборгованості за простроченими процентами - 245404,72 грн.; сума пені 77590,41 грн.; сума пені за простроченими процентами 15517,69 грн.; сума інфляційних витрат (розрахована станом на 23.02.2022 року) - 113091,34 грн., звернути стягнення на предмет іпотеки за Іпотечним договором від 11.11.2019 року, укладеним між Акціонерним товариством "Комерційний Індустріальний Банк" (04053, м. Київ, вулиця Бульварно-Кудрявська, будинок 6, ) та Приватним підприємством "ПОДІЛЛЯ-ДОБРИВА" (29000, м. Хмельницький, вулиця Гарнізонна, будинок 6, квартира 9, ), посвідчений приватним нотаріусом Хмельницького міського нотаріального округу Оксанюк А.А. та зареєстрований в реєстрі за №9897 на наступне нерухоме майно: офісні приміщення (мансардовий поверх), загальна площа 208,1 кв.м., за адресою: Хмельницька область, м. Хмельницький, проспект Миру, будинок 99/101, що належить Відповідачу (Іпотекодавцю) на праві приватної власності на підставі Декларації про готовність об`єкта до експлуатації XM95 від 24.02.2014 року, виданої Управлінням Державної архітектурно-будівельної інспекції у Хмельницькій області та право власності на яке зареєстроване 27 травня 2019 року за реєстраційним номером 101, що підтверджено Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, виданого Хмельницькою міською радою, Хмельницької області, індексний номер 168056668 від 27.05.2019 року, номер запису про право власності 31717813, встановивши спосіб реалізації предмета іпотеки шляхом продажу на прилюдних торгах із визначенням вартості майна у межах процедури виконавчого провадження, передбаченої Законом України "Про виконавче провадження", на рівні, не нижчому за звичайні ціни на такий вид майна на підставі оцінки, проведеної суб`єктом оціночної діяльності або незалежним експертом на стадії оцінки майна під час проведення виконавчих дій.

У решті позовних вимог належить відмовити з огляду на їх необґрунтованість.

Відповідно до частини 3 статті 267 Цивільного кодексу України позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення ним рішення.

Тлумачення цієї норми, положення якої сформульоване зі словом "лише" (аналог "тільки", "виключно"), та відсутність будь-якого іншого нормативно-правового акта, який встановлював би інше правило застосування позовної давності, дає підстави для твердження, що із цього положення випливає висновок, відповідно до якого за відсутності заяви сторони у спорі позовна давність судом не застосовується.

Отже, без заяви сторони у спорі ні загальна, ні спеціальна позовна давність застосовуватися не може за жодних обставин, оскільки можливість застосування позовної давності пов`язана лише із наявністю про це заяви сторони.

Суд за власною ініціативою не має права застосувати позовну давність.

Аналогічна правова позиція щодо застосування позовної давності наведена у постанові Верховного Суду від 17.02.2022р. по справі №182/4831/19.

Заява про застування строку позовної давності може бути подана лише стороною у справі чи їх представниками, а тому треті особи не мають право на подання такої заяви.

Аналогічна правова позиція щодо застосування позовної давності наведена у постанові Верховного Суду від 22.04.2020р. по справі №338/605/16-ц.

Таким чином, з огляду на те, що на момент прийняття рішення по справі Товариство з обмеженою відповідальністю "ПОДІЛЛЯ БУД-МАКС" являється третьою особою, заява про застосування строків позовної давності судом до уваги не приймається.

За правилами ст. 129 Господарського процесуального кодексу України, у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Керуючись ст. 129, 232, 233, 236, 237, 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити частково.

В рахунок погашення заборгованості Товариства з обмеженою відповідальністю "ПОДІЛЛЯ БУД-МАКС" (31340, Хмельницька обл., Хмельницький р-н, с. Лісові Гринівці, вул. Правди, буд.7, код 39266591), за Договором № 164/19 про відкриття відновлювальної кредитної лінії від 11 листопада 2019 року перед Акціонерним товариством "Комерційний Індустріальний Банк" (04053, м. Київ, вулиця Бульварно-Кудрявська, будинок 6, код 21580639), в загальній сумі заборгованості 1264604,16 грн., з яких: сума простроченої заборгованості за кредитом - 813000,00 грн. (вісімсот тринадцять тисяч гривень 00 коп.); сума заборгованості за простроченими процентами - 245404,72 грн. (двісті сорок п`ять тисяч чотириста чотири гривні 72 коп.); сума пені 77590,41 грн. (сімдесят сім тисяч п`ятсот дев`яносто гривень 41 коп.); сума пені за простроченими процентами 15517,69 грн. (п`ятнадцять тисяч п`ятсот сімнадцять гривень 69 коп.); сума інфляційних витрат - 113091,34 грн. (сто тринадцять тисяч дев`яносто одна гривня 34 коп.).

Звернути стягнення на предмет іпотеки за Іпотечним договором від 11.11.2019 року, укладеним між Акціонерним товариством "Комерційний Індустріальний Банк" (04053, м. Київ, вулиця Бульварно-Кудрявська, будинок 6, ) та Приватним підприємством "ПОДІЛЛЯ-ДОБРИВА" (29000, м. Хмельницький, вулиця Гарнізонна, будинок 6, квартира 9, ), посвідчений приватним нотаріусом Хмельницького міського нотаріального округу Оксанюк А.А. та зареєстрований в реєстрі за №9897 на наступне нерухоме майно: офісні приміщення (мансардовий поверх), загальна площа 208,1 кв.м., за адресою: Хмельницька область, м. Хмельницький, проспект Миру, будинок 99/101, що належить Відповідачу (Іпотекодавцю) на праві приватної власності на підставі Декларації про готовність об`єкта до експлуатації XM95 від 24.02.2014 року, виданої Управлінням Державної архітектурно-будівельної інспекції у Хмельницькій області та право власності на яке зареєстроване 27 травня 2019 року за реєстраційним номером 101, що підтверджено Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, виданого Хмельницькою міською радою, Хмельницької області, індексний номер 168056668 від 27.05.2019 року, номер запису про право власності 31717813.

Встановити спосіб реалізації предмета іпотеки шляхом продажу на прилюдних торгах із визначенням вартості майна у межах процедури виконавчого провадження, передбаченої Законом України "Про виконавче провадження", на рівні, не нижчому за звичайні ціни на такий вид майна на підставі оцінки, проведеної суб`єктом оціночної діяльності або незалежним експертом на стадії оцінки майна під час проведення виконавчих дій.

Стягнути з Приватного підприємства "ПОДІЛЛЯ-ДОБРИВА" (29000, м. Хмельницький, вулиця Гарнізонна, будинок 6, квартира 9, ) на користь Акціонерного товариства "Комерційний Індустріальний Банк" (04053, м. Київ, вулиця Бульварно-Кудрявська, будинок 6, код 21580639) 18969,06 грн. (вісімнадцять тисяч дев`ятсот шістдесят дев`ять гривень 06 коп.) витрат зі сплати судового збору.

Накази видати після набрання рішенням суду законної сили.

Повний текст рішення складено 27.03.2023р.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду (ч.1, 2 ст. 241 ГПК України).

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення (ч.1, 2 ст. 256 ГПК України).

Суддя В.В. Димбовський

Віддруковано 4 примірника:

1 - в матеріали,

2 - позивачу (, 04053, м. Київ, вулиця Бульварно-Кудрявська, будинок 6) простим.

3 - відповідачу (29000, м. Хмельницький, вул. Гарнізонна, буд. 6, кв.9) - рек.

4 - 3й особі (31340, Хмельницька обл., Хмельницький р-н, с. Лісові Гринівці, вул. Правди, буд.7) - рек.