ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

"27" березня 2023 р. Справа№ 873/90/23

Північний апеляційний господарський суд

суддя: Грек Б.М.

при секретарі Макуха О.А.

за участю представників: не з`явилися

розглянувши матеріали заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «ЕСКА КАПІТАЛ»

про видачу виконавчого документа на примусове виконання рішення Постійно діючого третейського суду при Асоціації українських банків від 24.02.2023 у третейській справі №23/23

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ЕСКА КАПІТАЛ»

до Товариства з обмеженою відповідальністю «СВІТ АГРОТЕХНІКИ»

про розірвання договору фінансового лізінгу та вилучення предмету лізінгу, -

В С Т А Н О В И В :

Провадження у справі про видачу наказу на примусове виконання рішення третейського суду.

Товариство з обмеженою відповідальністю "ЕСКА КАПІТАЛ" звернулося до апеляційного господарського суду з заявою про видачу наказу на примусове виконання рішення Постійно діючого третейського суду при Асоціації українських банків від 24.02.2023 у третейській справі №23/23.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 06.03.2023 заява передана на розгляд судді: Грек Б.М.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 08.03.2023 прийнято до розгляду заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «ЕСКА КАПІТАЛ» про видачу виконавчого документа на примусове виконання рішення Постійно діючого третейського суду при Асоціації українських банків від 24.02.2023 у третейській справі №23/23; розгляд заяви призначено на 27.03.2023.

23.03.2023 ТОВ "ЕСКА КАПІТАЛ" та ТОВ "СВІТ АГРОТЕХНІКИ" звернулися до апеляційного господарського суду з заявою про залучення асоціації українських банків до участі у розгляді справи у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог.

Відповідно до статті 50 ГПК України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї із сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи.

Отже, норми ГПК України передбачають можливість участі в судовому процесі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору. Підставою для залучення судом до участі у справі осіб, які не є стороною у справі, в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, є обставини можливості впливу судового рішення зі спору на права та обов`язки цих осіб щодо однієї із сторін.

Існування статусу третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, в господарському процесі покликане забезпечити саме дотримання права на справедливий суд тих осіб, які не є позивачем чи відповідачем, однак рішення суду може вплинути на їх права чи обов`язки.

Статтею 51 ГПК України передбачені наслідки незалучення у справу третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета опору, а саме якщо в результаті ухвалення судового рішення сторона може набути право стосовно третьої особи або третя особа може пред`явити вимоги до сторони, така сторона зобов`язана сповістити цю особу про відкриття провадження у справі і подати до суду заяву про залучення її до участі у справі як третю особу, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета опору.

Вирішуючи доводи заявника щодо необхідності залучення до участі у справі в якості третьої особи без самостійних вимог асоціації українських банків, апеляційний господарський суд зазначає, що при розгляді заяви про видачу виконавчого документа господарський суд не здійснює оцінки законності і обґрунтованості рішення третейського суду в цілому, а лише встановлює відсутність або наявність підстав для задоволення заяви про видачу виконавчого документа, визначених положеннями статей 56 Закону України "Про третейські суди" та 355 ГПК України (зазначений висновок узгоджується із правовою позицією, висвітленою у постановах Верховного Суду від 12.03.2019 у справі № 910/8665/17, від 04.06.2019 у справі №873/8/19, від 27.06.2019 у справі № 873/19/19, від 11.07.2019 у справі № 910/8692/17, від 13.11.2019 у справі № 873/51/19, від 24.12.2019 у справі № 870/45/19);

Таким чином, апеляційний господарський суд у межах розгляду заяви про видачу виконавчого документа у справі, у якій прийнято рішення третейського суду, оцінює лише суб`єктне коло досліджуваних правовідносин та їх характер з метою вирішення питання підвідомчості спору зазначеному третейському суду, однак не уповноважений розглядати питання впливу рішення у третейській справі на права або обов`язки щодо однієї із сторін з метою вирішення питання залучення до участі у справі інших учасників.

Суд апеляційної інстанції не встановив обставин, що перешкоджають розгляду справи у суді апеляційної інстанції.

Обставини справи, встановлені апеляційним господарським судом.

Між Товариством з обмеженою відповідальністю "ЕСКА КАПІТАЛ" та Товариство з обмеженою відповідальністю "Світ агротехніки" укладено договір фінансового лізингу №051119/ФЛ-907 (далі - договір лізингу).

Умовами договору лізингу передбачено, зокрема, таке:

"10.2. Всі вимоги, які виникають при виконанні, припинені, зміні, визнанні недійсним повністю або частково, а також з будь-яких інших вимог, що стосуються цього Договору його складових частин, або у зв`язку з ним (ними), або випливають з нього становлять предмет спору та підлягають розгляду виключно у постійно діючому Третейському суді при Асоціації українських банків, згідно з Регламентом Третейського суду як невід`ємною частиною даної третейської угоди та знаходяться у відкритому доступі на сайті цього суду http://tretsud.aub-org-ua. Спір розглядається одноособово суддею, призначеним Головою Третейського суду із списку суддів, що знаходиться у відкритому доступі на сайті цього суду http://tretsud.aub-org-ua. При цьому Сторони договору підтверджують, що вони ознайомлені з Регламентом Третейського суду при Асоціації українських банків, добре розуміють положення цього Регламенту. Умови договору, які містять відомості найменування Сторін та їх місцезнаходження, є складовими частинами даної третейської угоди. Місце і дата укладення третейської угоди відповідають місцю і даті укладення договору".

Рішенням Постійно діючого Третейського суду при Асоціації українських банків від 24.02.2023 по справі №23/23 позов задоволено повністю; розірвано договір фінансового лізингу № 051119/ФЛ-907 від 05.11.2019 р., укладений між Товариством з обмеженою відповідальністю «ЕСКА КАПІТАЛ» та Товариством з обмеженою відповідальністю «СВІТ АГРОТЕХНІКИ», вилучити у Товариства з обмеженою відповідальністю «СВІТ АГРОТЕХНІКИ» Комбайн зернозбиральний СІааs Lexion 580, Номер кузова: 58602538, Номер реєстрації: НОМЕР_1 , Рік випуску: 2010 (1 одиниця); Візок для транспортування жатки Реrard 719: Номер кузова: НОМЕР_2 , Рік випуску: 2006 (1 одюящя): Жатка для збирання зернових СLААS V900, Номер кузова: НОМЕР_3 . Рік випуску: 2007 (1 одиниця) та передати Товариству з обмеженою відповідальністю «ЕСКА КАПІТАЛ».

Мотиви постанови та висновки за результатами розгляду заяви про видачу наказу на примусове виконання рішення третейського суду.

Згідно з нормами статті 355 ГПК України суд відмовляє у видачі наказу на примусове виконання рішення третейського суду, якщо: 1) на день ухвалення рішення за заявою про видачу наказу рішення третейського суду скасовано судом; 2) справа, у якій прийнято рішення третейського суду, не підвідомча третейському суду відповідно до закону; 3) пропущено встановлений строк для звернення за видачею наказу, а причини його пропуску не визнані господарським судом поважними; 4) рішення третейського суду прийнято у спорі, не передбаченому третейською угодою, або цим рішенням вирішені питання, які виходять за межі третейської угоди. Якщо рішенням третейського суду вирішені питання, які виходять за межі третейської угоди, то скасовано може бути лише ту частину рішення, що стосується питань, які виходять за межі третейської угоди; 5) третейська угода визнана недійсною; 6) склад третейського суду, яким прийнято рішення, не відповідав вимогам закону; 7) рішення третейського суду містить способи захисту прав та охоронюваних інтересів, не передбачені законом; 8) постійно діючий третейський суд не надав на вимогу господарського суду відповідну справу; 9) третейський суд вирішив питання про права та обов`язки осіб, які не брали участі у справі.

За частиною шостою статті 55 Конституції України кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Одним із способів реалізації права кожного будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань у сфері цивільних та господарських правовідносин є звернення до третейського суду (пункт 5 рішення Конституційного Суду України від 24.02.2004 № 3-рп/2004).

Функціонування третейських судів в Україні та можливість передачі на їх розгляд спорів у сфері цивільних і господарських правовідносин базується не лише на принципах національного, а й міжнародного права (пункт 3.2 рішення Конституційного Суду України у справі про завдання третейського суду від 10.01.2008 № 1-рп/2008).

Одним із таких принципів (гарантій) є розгляд справи законним складом суду, який виражає правомірність участі судді у розгляді конкретної справи.

Законодавчі вимоги до складу третейського суду та порядку його формування у третейській справі урегульовані Законом України "Про третейські суди".

Відповідно до частини першої статті 7 Закону України "Про третейські суди" в Україні можуть утворюватися та діяти постійно діючі третейські суди та третейські суди для вирішення конкретного спору (суди ad hoc).

Згідно із частиною четвертою статі 10 Закону України "Про третейські суди" порядок та правила розгляду справ у постійно діючих третейських судах встановлюється цим Законом та регламентом третейського суду.

Регламент третейського суду повинен визначати, зокрема, порядок формування складу третейського суду. Регламент третейського суду може містити положення, які хоча і не передбачені цим Законом, але не суперечать принципам організації та діяльності третейського суду, визначеним цим Законом, і є необхідними для належного здійснення третейським судом повноважень з третейського вирішення спорів (частина п`ята статті 10 Закону України "Про третейські суди").

Відповідно до частин першої, третьої, четвертої статті 16 Закону України "Про третейські суди" склад третейського суду формується шляхом призначення чи обрання третейських суддів (третейського судді). У постійно діючому третейському суді кількісний та персональний склад третейського суду визначається за правилами, встановленими регламентом третейського суду. У третейському суді для вирішення конкретного спору сторони на свій розсуд можуть домовитися про кількісний і персональний склад третейського суду.

Згідно із частинами першою, другою статті 17 Закону України "Про третейські суди" формування складу третейського суду в постійно діючому третейському суді здійснюється в порядку, встановленому регламентом третейського суду. Формування складу третейського суду в третейському суді для вирішення конкретного спору здійснюється в порядку, погодженому сторонами.

У пункті 10.2. договору лізингу сторонами погоджено, що третейський розгляд здійснюється третейським судом відповідно до Регламенту Постійно діючого Третейського суду при Асоціації українських банків (далі - Регламент), який є невід`ємною частиною цієї третейської угоди.

Згідно із пунктом 1 статті 17 Регламенту формування складу третейського суду в постійно діючому Третейському суді здійснюється в порядку, встановленому цим Регламентом. Якщо інше не передбачено третейською угодою справа розглядається одним суддею.

Пунктом 2 статті 17 Регламенту визначено, що якщо спір підлягає розгляду суддею одноособово, не пізніше 5 днів з моменту реєстрації позовної заяви голова третейського суду повинен призначити суддю.

Абзацом 3 статті 9 Положення про Постійно діючий Третейський суд при Асоціації українських банків визначено, що голова третейського суду з питань, що належить до його повноважень, видає накази і розпорядження.

Вирішуючи питання щодо відповідності складу третейського суду, яким прийнято рішення, вимогам закону, апеляційна інстанція враховує висновки Верховного Суду у постанові від 23.02.2023 у справі № 873/88/22, зокрема:

"53. Таким чином визначення та призначення судді у конкретній третейській справі має відбуватися з дотриманням порядку призначення судді для розгляду справи, визначеного Регламентом Постійно діючого Третейського суду при Асоціації українських банків.

54. За пунктом 2 статті 17 Регламенту Постійно діючого Третейського суду при Асоціації українських банків вчинення головою третейського суду або його заступником дій з призначення судді для розгляду третейської справи обмежене часовим проміжком - пізніше 5 днів з моменту реєстрації позовної заяви.

55. Недотримання таких вимог свідчить про порушення вимог законності формування складу третейського суду, яка в тому числі також є одним із принципів на яких за статтею 4 Закону України "Про третейський суд" утворюється і діє третейський суд.

56. Отже, вимога щодо розгляду справи судом, встановленим законом, яка, застосовна до розгляду справ третейським судом, окрім іншого, передбачає дотримання вимог щодо призначення складу суду у конкретній справі, а, отже, вимагає перевірки легітимності участі судді у розгляді відповідної справи (див. постанову Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 11.02.2021 у справі № 870/89/20)".

У даній справі рішення третейського суду ухвалено третейським суддею Оберемко Р.А.

Підставою здійснення розгляду справи третейським суддею Оберемко Р.А. визначено розпорядження голови Третейського суду при Асоціації українських банків Жукова А. М. у справі № 23/23 (а.с. 61 третейської справи).

Проте зі змісту наявного в третейській справі розпорядження голови Третейського суду про призначення складу третейського суду вбачається, що наявні в ньому у лівому куті рядки не містять заповнених відомостей щодо номеру та дати видачі відповідного розпорядження у справі.

Тобто, в розпорядженні голови Третейського суду відсутні такі реквізити як номер та дата видачі розпорядження.

Крім того, Верховний Суд у постанові від 23.02.2023 у справі № 873/88/22 вказав на таке:

"61. Водночас суд враховує, що 18.06.2015 наказом Міністерства юстиції України №1000/5 затверджені Правила організації діловодства та архівного зберігання документів у державних органах, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах і організаціях (далі - Правила № 1000/5), які регламентують порядок та правила ведення діловодства, в тому числі вимоги щодо створення та оформлення ними організаційно-розпорядчих документів.

62. Відповідно до пункту 1 розділу І Правил № 1000/5 ці Правила встановлюють єдині вимоги щодо створення управлінських документів і роботи зі службовими документами, а також порядок їх архівного зберігання в державних органах, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах і організаціях незалежно від форм власності (далі - установи). Ці Правила є нормативно-правовим актом, обов`язковим для виконання всіма установами.

63. За пунктом 2 розділу І, пунктом 4 глави 1 розділу ІІ Правил № 1000/5 організаційно-розпорядча документація - уніфікована підсистема управлінської документації, що забезпечує організацію процесів управління та управлінської праці. Право на видання певного виду розпорядчого документа (постанови, рішення, наказу, розпорядження) закріплюється у положенні (статуті) установи і зумовлюється правовим статусом установи та порядком прийняття управлінських рішень (на підставі єдиноначальності або колегіальності).

64. Відповідно до пункту 11 глави 1 розділу ІІ Правил № 1000/5 оформлення реквізитів організаційно-розпорядчої документації та порядок їх розташування здійснюються з урахуванням вимог Національного стандарту України "Державна уніфікована система документації. Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. ДСТУ 4163-2020", прийнятого наказом Державного підприємства "Український науково-дослідний і навчальний центр проблем стандартизації, сертифікації та якості" від 01.07.2020 № 144 (далі - ДСТУ 4163-2020).

65. Пунктом 1.2. ДСТУ 4163-2020 визначено, що цей стандарт установлює: склад реквізитів документів; вимоги до змісту та місця розташування реквізитів у документах; вимоги до бланків та оформлення документів; вимоги до виготовлення документів.

66. За пунктом 4.4. ДСТУ 4163-2020 документи, що їх створюють юридичні особи, обов`язково повинні мати такі реквізити: найменування юридичної особи (04), назва виду документа (09) (не зазначають на листах), дата документа (10), реєстраційний індекс документа (11), заголовок до тексту документа (19), текст документа (20), підпис (для електронних документів - електронний підпис або електронна печатка в разі відсутності електронного підпису) (22).

67. Дата документа - це, відповідно, дата його підписання, затвердження, прийняття, реєстрації або складення. Реєстраційний індекс документа складається з порядкового номера цього документа в межах групи документів, що реєструють, який доповнюється індексами, що застосовують в юридичній особі, зокрема індексом за номенклатурою справ, структурного підрозділу, кореспондентів, посадових осіб, які розглядають або підписують документ, виконавців, питань діяльності яких стосується документ (пункти 5.10., 5.11. ДСТУ 4163-2020).

68. Пунктами 4.1.4, 4.1.10 Національного стандарту України "Діловодство й архівна справа. Терміни та визначення понять" ДСТУ 2732:2004, затвердженого наказом Держспоживстандарту України від 28.05.2004 № 97 (далі - ДСТУ 2732:2004) визначено, що дата (службового) документа це реквізит службового документа, який свідчить про час створення і (або) підписання, затвердження, прийняття, зареєстрування службового документа; реквізит (службового) документа це інформація, зафіксована в службовому документі для його ідентифікування, організування обігу і (або) надання йому юридичної сили.

69. Схоже визначення поняття змісту реквізиту службового документа закріплено у пункті 2 розділу І Правил № 1000/5, який визначає реквізит службового документа як обов`язковий елемент, зафіксований в документі для його ідентифікації, організації обліку та надання йому юридичної сили.

70. Згідно з пунктом 3.12 ДСТУ 2732:2004 юридична сила (службового документа) це властивість службового документа, надана чинним законодавством, яка є підставою для вирішення правових питань, здійснювати правове регулювання і (або) управлінські функції.

71. Отже, дата та реєстраційний індекс розпорядження є обов`язковим реквізитами розпорядження як організаційно-розпорядчого документа, наявність належного оформлення яких надає йому юридичної сили, а в зворотному випадку - відсутність таких обов`язкових реквізитів (їх не зазначення) свідчить, що такого документа немає юридичної сили.

72. До того ж, як свідчить зміст пункту 2 статті 17 Регламенту Постійно діючого Третейського суду при Асоціації українських банків, саме з наявністю такого реквізиту розпорядження голови третейського суду про призначення складу третейського суду як дата, пов`язується можливість перевірки та надання оцінки дотримання порядку визначення складу суду для розгляду конкретної третейської справи, адже саме дата розпорядження дозволяє перевірити та визначити наявність у третейського судді повноважень на вчинення процесуальних дій у третейській справі з відповідної дати.

73. Відсутність у розпорядженні голови Третейського суду при Асоціації українських банків таких реквізитів як дата його видачі та реєстраційний індекс (номер) ставить під обґрунтований сумнів юридичну силу такого документа та позбавляє можливості перевірити й достеменно встановити момент набуття повноважень (компетенції) третейським суддею для розгляду конкретної справи".

Враховуючи наведені висновки, апеляційний господарський суд дійшов висновку, що склад суду, яким здійснено розгляд третейського спору за наявності відповідних обставин не може бути визнано таким, що відповідає вимогам статей 16 - 19 Закону України "Про третейські суди".

Таким чином, апеляційний господарський суд вважає, що наявні підстави для відмови у видачі наказу на примусове виконання рішення третейського суду, оскільки склад третейського суду, яким прийнято рішення, не відповідав вимогам закону (п.6 ч. 1 ст. 355 ГПК України).

Ураховуючи наведене, у задоволенні заяви про видачу виконавчого документа на примусове виконання рішення Постійно діючого третейського суду при Асоціації українських банків від 24.02.2023 по справі №23/23 апеляційний господарський суд відмовляє.

Керуючись статтями 234, 352, 354-356 ГПК України апеляційний господарський суд -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «ЕСКА КАПІТАЛ» про видачу виконавчого документа на примусове виконання рішення Постійно діючого третейського суду при Асоціації українських банків від 24.02.2023 по справі №23/23 відмовити.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку на апеляційне оскарження.

Апеляційну скаргу на ухвалу суду може бути подано до Верховного Суду протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя Б.М. Грек

Повний текст ухвали складено 03.04.2023.