УХВАЛА

27 березня 2023 року

м. Київ

cправа № 910/18567/20

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Губенко Н. М. - головуючий, Вронська Г. О., Кролевець О. А.,

розглянувши матеріали касаційної скарги ОСОБА_1

на рішення Господарського суду міста Києва

у складі судді Бойко Р. В.

від 16.12.2021 та

на постанову Північного апеляційного господарського суду

у складі колегії суддів: Ткаченко Б. О., Алданова С. О., Зубець Л. П.

від 08.12.2022

за позовом ОСОБА_1

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Петрус-Інвестбуд", Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Мазарчук Наталії Володимирівни

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідачів: ОСОБА_2

про визнання недійсним рішення загальних зборів учасників та скасування реєстраційної дії

за заявою третьої особи із самостійними вимогами щодо предмета спору ОСОБА_2

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Петрус-Інвестбуд"

про визнання недійсним рішення загальних зборів учасників,

ВСТАНОВИВ:

У листопаді 2020 року ОСОБА_1 звернувся до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Петрус-Інвестбуд" та Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Мазарчук Наталії Володимирівни про:

- визнання недійсним з моменту прийняття рішення, оформленого протоколом № 27/10/2020 від 27.10.2020, з шостого питання порядку денного загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "Петрус-Інвестбуд" щодо зменшення статутного капіталу товариства на розмір неоплаченої частини частки учасника ОСОБА_1 , затвердження статутного капіталу та перерозподілу часток;

- скасування в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань реєстраційної дії від 30.10.2020 № 029007462 "Зміна розміру статутного (складеного) капіталу (пайового фонду) юридичної особи. Зміна складу засновників (учасників) або зміна відомостей про засновників (учасників) юридичної особи", проведеної державним реєстратором - Приватним нотаріусом Мазарчук Наталією Володимирівною щодо Товариства з обмеженою відповідальністю "Петрус-Інвестбуд".

В свою чергу, ОСОБА_2 подала до Господарського суду міста Києва позовну заяву третьої особи із самостійними вимогами щодо предмета спору до Товариства з обмеженою відповідальністю "Петрус-Інвестбуд" про:

- визнання недійсним з моменту прийняття рішення, оформленого протоколом № 27/10/2020 від 27.10.2020, з шостого питання порядку денного загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "Петрус-Інвестбуд" щодо зменшення статутного капіталу товариства на розмір неоплаченої частини частки учасника ОСОБА_1 , затвердження статутного капіталу та перерозподілу часток;

- скасування в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань реєстраційної дії від 30.10.2020 № 029007462 "Зміна розміру статутного (складеного) капіталу (пайового фонду) юридичної особи. Зміна складу засновників (учасників) або зміна відомостей про засновників (учасників) юридичної особи", проведену державним реєстратором - приватним нотаріусом Мазарчук Наталією Володимирівною щодо Товариства з обмеженою відповідальністю "Петрус-Інвестбуд".

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 22.12.2020 прийнято позовну заяву третьої особи із самостійними вимогами щодо предмета спору - ОСОБА_2 до Товариства з обмеженою відповідальністю "Петрус-Інвестбуд" про визнання недійсним рішення загальних зборів учасників та скасування реєстраційної дії до розгляду у справі №910/18567/20; вимоги за позовом третьої особи із самостійними вимогами щодо предмету спору об`єднано в одне провадження з первісним позовом шляхом залучення ОСОБА_2 до участі у справі в якості третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору.

Рішенням Господарського суду міста Києва від 16.12.2021 у справі № 910/18567/20 в задоволенні позову ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю "Петрус-Інвестбуд" та Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Мазарчук Наталії Володимирівни про визнання недійсним рішення загальних зборів учасників та скасування реєстраційної дії відмовлено повністю; в задоволенні позову ОСОБА_2 до Товариства з обмеженою відповідальністю "Петрус-Інвестбуд" про визнання недійсним рішення загальних зборів учасників відмовлено повністю.

Не погоджуючись з ухваленим рішенням, ОСОБА_1 звернувся до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просив скасувати рішення Господарського суду міста Києва від 16.12.2021 у справі № 910/18567/21 в частині відмови ОСОБА_1 у задоволенні позову та ухвалити в цій частині нове рішення про задоволення позовних вимог у повному обсязі.

Постановою від 08.12.2022 Північний апеляційний господарський суд залишив без змін рішення Господарського суду міста Києва від 16.12.2021 у справі № 910/18567/20.

03 березня 2023 року ОСОБА_1 звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою на рішення Господарського суду міста Києва від 16.12.2021 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 08.12.2022 у справі № 910/18567/20, в якій, зокрема, просить скасувати вказані судові рішення про відмову у задоволенні позову ОСОБА_1 та ухвалити нове судове рішення про задоволення позовних вимог у повному обсязі.

Перевіривши матеріали касаційної скарги ОСОБА_1 , Судом встановлено, що її слід залишити без руху з наступних підстав.

Статтею 288 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що касаційна скарга на судове рішення подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, що оскаржується, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині 4 статті 293 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст оскаржуваної постанови Північного апеляційного господарського суду від 08.12.2022 у справі № 910/18567/20 складено та підписано 16.01.2023, отже з цього моменту почався перебіг двадцятиденного строку, встановленого для її оскарження в касаційному порядку. Таким чином, останнім днем для подання касаційної скарги на зазначену постанову було 06.02.2023 включно (з урахуванням вихідних днів), після цього процесуальний строк вважається таким, що пропущений.

Із касаційною скаргою ОСОБА_1 звернувся до Верховного Суду 03.03.2023, тобто після перебігу строку, встановленого для подання касаційної скарги, передбаченого Господарським процесуальним кодексом України, проте із клопотанням про його поновлення, викладеним у тексті та прохальній частині касаційної скарги. В обґрунтування поважності причин пропуску строку на касаційне оскарження ОСОБА_1 зазначає, що оскаржувана постанова ухвалена 08.12.2022 без участі позивача та його представника і на момент звернення з касаційною скаргою йому не вручена. Про наявність цього рішення скаржник дізнався 25.02.2023 з Єдиного державного реєстру судових рішень. Отже ОСОБА_1 вважає, що має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження. Також скаржник просить врахувати наявність в нього тяжкого захворювання серця, у зв`язку із чим йому надано другу групу інвалідності довічно, виїзд за кордон та воєнну агресію Російської Федерації, що ускладнило доступ до українського сайту Єдиного державного реєстру судових рішень.

Розглянувши клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження, Суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Згідно із пунктом 6 частини 2 статті 42 Господарського процесуального кодексу України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Відповідно до частини 1 статті 119 Господарського процесуального кодексу України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій.

Для поновлення процесуального строку суд має встановити наявність об`єктивно непереборних обставин, які перешкоджали вчасному зверненню зі скаргою на судове рішення, у зв`язку з чим заявник має довести суду їх наявність та непереборність, оскільки, в іншому випадку нівелюється значення чіткого окреслення законодавчо закріплених процесуальних строків.

Рішенням Вищої ради правосуддя від 17.08.2021 № 1845/0/15-21 затверджено Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Положення визначає порядок функціонування в судах та органах системи правосуддя окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі - ЄСІТС), зокрема підсистем "Електронний кабінет", "Електронний суд" та підсистеми відеоконференцзв`язку; порядок вчинення процесуальних дій в електронній формі з використанням таких підсистем; особливості використання в судах та органах системи правосуддя іншого програмного забезпечення в перехідний період до початку функціонування ЄСІТС у складі всіх підсистем (модулів).

Частиною 6 статті 6 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, державні органи, органи місцевого самоврядування, суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки та особи, які провадять клірингову діяльність у значенні, наведеному в Законі України "Про ринки капіталу та організовані товарні ринки", реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в добровільному порядку.

Водночас частиною 7 статті 6 Господарського процесуального кодексу України та пунктом 17 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (надалі - ЄСІТС) особам, які зареєстрували офіційні електронні адреси в ЄСІТС, суд вручає будь-які документи у справах, в яких такі особи беруть участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення на офіційні електронні адреси таких осіб, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Відповідно до пункту 42 Положення про порядок функціонування окремих підсистем Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи засобами ЄСІТС в автоматичному режимі здійснюється перевірка наявності в особи зареєстрованого Електронного кабінету. У разі наявності в особи Електронного кабінету засобами ЄСІТС забезпечується надсилання до автоматизованої системи діловодства підтвердження доставлення до Електронного кабінету користувача у справі. В іншому випадку до автоматизованої системи діловодства надходить повідомлення про відсутність в особи зареєстрованого Електронного кабінету.

З довідки, роздрукованої з автоматизованої системи документообігу суду КП "ДСС", вбачається, що документ в електронному вигляді "ст. 282 ГПК Постанова (повний текст) від 08.12.2022 у справі № 910/18567/20 (суддя Ткаченко Б. О.) надіслано в електронний кабінет одержувача: ОСОБА_1 . Документ доставлено: 17.01.2023 18:24".

Крім того, з довідки, роздрукованої з автоматизованої системи документообігу суду КП "ДСС", вбачається, що документ в електронному вигляді "ст. 282 ГПК Постанова (повний текст) від 08.12.2022 у справі № 910/18567/20 (суддя Ткаченко Б. О.) надіслано в електронний кабінет одержувача: ОСОБА_3 . Документ доставлено: 17.01.2023 18:24".

З процесуальних документів, наявних у відкритому доступі в Єдиному державному реєстрі судових рішень, вбачається, що повноважним представником ОСОБА_1 в суді апеляційної інстанції був ОСОБА_3 .

Відповідно до частини 7 статті 242 Господарського процесуального кодексу України якщо копію судового рішення вручено представникові, вважається, що його вручено й особі, яку він представляє.

Згідно із пунктом 2 частини 1 статті 242 Господарського процесуального кодексу України днем вручення судового рішення є день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи. Водночас частиною 2 згаданої статті передбачено, що якщо судове рішення надіслано на офіційну електронну адресу пізніше 17 години, судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення.

Враховуючи наведене, повний текст постанови Північного апеляційного господарського суду від 18.12.2022 у справі № 910/18567/20 вважається врученим ОСОБА_1 18.01.2023. Отже, з огляду на приписи частини 2 статті 288 Господарського процесуального кодексу України, скаржник мав право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга була би подана ним протягом двадцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення, тобто до 07.02.2023 включно.

Верховний Суд вважає за необхідне наголосити, що сторони у розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження, та зобов`язані сумлінно користуватися наданими їм процесуальними правами (рішення Європейського суду з прав людини від 03.04.2008 у справі "Пономарьов проти України").

Наявність хвороби та перебування учасника справи за кордоном не позбавляє його обов`язку дотримуватися процесуальних строків, передбачених Господарським процесуальним кодексом України. Суд також враховує наявність у скаржника зареєстрованого Електронного кабінету, що певною мірою спрощує подання до судових органів процесуальних документів, зокрема, касаційної скарги, тощо.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини щодо застосування статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визнає, що доступ до суду не є абсолютним і національним законодавством може обмежуватись, зокрема для дотримання правил судової процедури і це не є порушенням права на справедливий суд (рішення у справі "Станков проти Болгарії" від 12.07.2007).

Наведене повністю узгоджується з правовими позиціями, сформованими Європейським судом з прав людини у справах Levages Prestations Services v. France (Леваж Престасьон Сервіс проти Франції) та Brualla Gomez de la Torre v. Spain (Бруалья Ґомес де ла Торре проти Іспанії), згідно з якими умови прийнятності касаційної скарги, відповідно до норм законодавства, можуть бути суворішими, ніж для звичайної заяви. Зважаючи на особливий статус суду касаційної інстанції, процесуальні процедури у суді касаційної інстанції можуть бути більш формальними, особливо, якщо провадження здійснюється судом після їх розгляду судом першої інстанції, а потім судом апеляційної інстанції.

Стосовно посилання ОСОБА_1 на введення воєнного стану в Україні, Суд також вважає за необхідне зазначити наступне.

Згідно зі статтею 1 Закону України від 12.05.2015 № 389-VIII "Про правовий режим воєнного стану" воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень.

Частинами 1 та 4 статті 26 зазначеного Закону встановлено, що правосуддя на території, на якій введено воєнний стан, здійснюється лише судами. Створення надзвичайних та особливих судів не допускається.

У період дії воєнного стану не можуть бути припинені повноваження Президента України, Верховної Ради України, Кабінету Міністрів України, Національного банку України, Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, судів, органів прокуратури, органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, розвідувальних органів та органів, підрозділи яких здійснюють контррозвідувальну діяльність (частина 1 статті 10 Закону № 389-VIII).

Введення на території України воєнного стану не зупинило перебіг процесуальних строків звернення до суду. Питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не є підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку.

Такий правовий висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 10.11.2022 у справі № 990/115/22.

Згідно з частиною 2 статті 292 Господарського процесуального кодексу України, у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Відповідно до частини 2 статті 174 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з частиною 3 статті 292 Господарського процесуального кодексу України касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 288 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку.

З огляду на викладене, касаційна скарга ОСОБА_1 на рішення Господарського суду міста Києва від 16.12.2021 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 08.12.2022 у справі № 910/18567/20 залишається без руху на підставі частини 3 статті 292 Господарського процесуального кодексу України, із наданням скаржнику строку для усунення недоліків, шляхом наведення інших підстав для поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження.

Відповідно до абзацу 2 частини 3 статті 292 та пункту 4 частини 1 статті 293 Господарського процесуального кодексу України суд касаційної інстанції відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на касаційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на касаційне оскарження визнані судом неповажними.

Керуючись статтями 174, 234, 235, 287, 288, 290, 292 Господарського процесуального кодексу України, Суд

У Х В А Л И В:

1. Причини пропуску строку на касаційне оскарження рішення Господарського суду міста Києва від 16.12.2021 та постанови Північного апеляційного господарського суду від 08.12.2022 у справі № 910/18567/20, наведені ОСОБА_1 , визнати неповажними.

2. Касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Господарського суду міста Києва від 16.12.2021 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 08.12.2022 у справі № 910/18567/20 залишити без руху.

3. Надати ОСОБА_1 строк для усунення недоліків касаційної скарги, що не перевищує десять днів з дня вручення ухвали.

4. Роз`яснити ОСОБА_1 , що у разі не наведення інших підстав для поновлення строку на касаційне оскарження або визнання таких підстав неповажними, суд касаційної інстанції відмовляє у відкритті касаційного провадження.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Головуючий Н. М. Губенко

Судді Г. О. Вронська

О. А. Кролевець