ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення заяви без розгляду

про відкриття провадження у справі про банкрутство

23.03.2023м. ДніпроСправа № 904/1273/23

за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "Суффле Агро Україна" (30068, Хмельницька область, Славутський район, село Крупець, вулиця Богдана Хмельницького, будинок 43, )

до боржника Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю "Райагрохім" (52370, Дніпропетровська область, Криничанський район, село Козаче, )

про визнання банкрутом

Суддя Первушин Ю.Ю.

за участю секретаря судового засідання Рустамової З.Р.

Від представників учасників справи:

від кредитора: повноважний представник не з`явився.

від боржника: повноважний представник не з`явився.

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Суффле Агро Україна" (30068, Хмельницька область, Славутський район, село Крупець, вулиця Богдана Хмельницького, будинок 43, ) звернулось до Господарського суду Дніпропетровської області із заявою від 01.03.2023 (вх. № 187/23 від 10.03.2023) про відкриття провадження у справі про банкрутство Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю "Райагрохім" (52370, Дніпропетровська область, Криничанський район, село Козаче, ).

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 15.03.2023 заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Суффле Агро Україна" () про відкриття провадження у справі про банкрутство Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю "Райагрохім" () прийнято до розгляду та призначено до розгляду в підготовчому засіданні на 23.03.2023 о 11:00 год.

Даною ухвалою суд викликав для участі у підготовчому засіданні представників заявника, боржника та арбітражного керуючого Микитюк Анатолія Івановича, зобов`язав заявника надати у засідання для огляду оригінали документів, копії яких приєднано до поданої ним заяви, а також первинну документацію на підтвердження виконання умов Договору поставки №130038246 від 02.02.2021, необхідні для вирішення питання про відкриття провадження у справі про банкрутство, запропонував боржнику - Сільськогосподарському товариству з обмеженою відповідальністю "Райагрохім" у строк до 22.03.2023 надати до господарського суду відзив на заяву кредитора, докази в обґрунтування заперечень, докази щодо відсутності спору про право по вимогах, заявлених кредитором, баланс на останню звітну дату, докази оплати заборгованості (у разі наявності), копію статуту, запропонував арбітражному керуючому Микитюк Анатолію Івановичу подати до суду платіжне доручення на підтвердження факту сплати страхового платежу відповідно до умов Договору №046-0000432/01 ВАК добровільного страхування цивільно - правової відповідальності арбітражного керуючого від 23.06.2020.

Копію ухвали суду від 15.03.2023 суд направив кредитору, боржнику, арбітражному керуючому Микитюк Анатолію Івановичу, органу державної виконавчої служби, державному реєстратору за місцезнаходженням боржника, зокрема шляхом відправки на електроні адреси які містяться в заяві кредитора та матеріалах доданих до заяви.

За змістом заяви наведено електрону адресу кредитора/заявника.

До матеріалів справи судом додано довідки про доставку електронних листів, зокрема про доставку електронного листа на електрону адресу ТОВ "Суффле Агро Україна" - .

Згідно з частинами 5, 7 статті 6 ГПК України суд направляє судові рішення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу на їхні офіційні електронні адреси, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному цим Кодексом та Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему. Особам, які зареєстрували офіційні електронні адреси в ЄСІТС, суд вручає будь-які документи у справах, в яких такі особи беруть участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення на офіційні електронні адреси таких осіб, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Відповідно до статті 120 Кодексу суд викликає, зокрема, учасників справи, у тому числі, електронною поштою або повідомленням через інші засоби зв`язку, які забезпечують фіксацію повідомлення або виклику.

До заяви про відкриття провадження у справі про банкрутство додано довіреність від 14 лютого 2023, яким ТОВ "Суффле Агро Україна" вповноважило шість адвокатів, зокрема адвоката Нечитайла Т.В., який підписав заяву кредитора, бути представниками Товариства з широким колом прав, зокрема, бути повноважними представниками Товариства в судах, подавати та підписувати всі документи необхідні для виконання повноважень та отримувати ухвали/рішення судів (а.с. 7).

Таким чином, кредитор/заявник був належним чином повідомлений про дату, час і місце розгляду справи та мав можливість забезпечити явку повноважного представника до судового засідання.

В підготовче засідання 23.03.2023 учасники справи не з`явились, заяв та клопотань про відкладення слухання справи або про розгляд справи без участі представників не надали. Витребувані судом для огляду оригінали документів, копії яких було додано до заяви кредитора, суду для огляду не надали. Причин неявки в судове засідання учасники справи суду не пояснили.

Права учасника справи на участь у судовому засіданні врегульовано процесуальним законодавством наступним чином.

Відповідно вимог частини 1 статті 2 Кодексу України з процедур банкрутства провадження у справах про банкрутство регулюється самим Кодексом, Господарським процесуальним кодексом України, іншими законами України.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначена рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Процесуальний порядок провадження у господарських справах визначається Господарським процесуальним кодексом України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови реалізації процесуальних прав і обов`язків суб`єктів господарсько-процесуальних правовідносин та їх гарантій.

Відповідно до частин першої - четвертої статті 13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Згідно зі статтею 14 Господарського процесуального кодексу України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Відповідно до частини першої статті 41 Господарського процесуального кодексу України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони та треті особи.

За змістом пункту 2 частини першої та пункту 3 частини другої статті 42 Господарського процесуального кодексу України учасники справи мають право, зокрема брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом, і разом з тим учасники справи зобов`язані з`явитися за викликом суду в судове засідання, якщо їх явка визнана обов`язковою.

Відповідно до частини першої статті 45 Господарського процесуального кодексу України сторонами в судовому процесі - позивачами і відповідачами - можуть бути особи, зазначені у статті 4 цього Кодексу.

Згідно зі статтею 46 Господарського процесуального кодексу України сторони користуються рівними процесуальними правами. Крім прав та обов`язків, визначених у статті 42 цього Кодексу, сторони (позивачі та відповідачі) також мають ще коло прав і обов`язків, передбачених статтею 46 Господарського процесуального кодексу України.

Одним із прав, які надаються учасникам справи, є право брати участь в судовому засіданні, якщо інше не визначено законом (пункт 2 частини першої статті 42 Господарського процесуального кодексу України). Однак, це право не є абсолютним, оскільки учасники зобов`язані з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою (пункт 3 частини другої статті 42 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідно до частини першої статті 120 Господарського процесуального кодексу України суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою.

Крім того, за змістом частини третьої статті 196 Господарського процесуального кодексу України учасник справи може відмовитися від свого права брати участь в судовому засіданні, заявивши клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Отже, учасник справи має право:

а) брати участь в судових засіданнях (особисто або через представника);

б) не брати участі в судових засіданнях, подавши клопотання про розгляд справи за його відсутності, крім випадків, коли суд визнав явку учасника обов`язковою.

Аналіз зазначених норм процесуального права свідчить про те, що учасник справи не може відмовитися від свого права на участь в судових засіданнях за принципом мовчання, його волевиявлення щодо цього має бути формалізовано.

Саме до наведених вище правових висновків дійшов Верховний суд у складі Об`єднаної палати касаційного господарського суду у постанові від 18.11.2022 по справі № 905/458/21 (п.п. 8.2- 8.7).

Також, в постанові Верховний суд у складі Об`єднаної палати касаційного господарського суду постанові від 18.11.2022 по справі № 905/458/21 наведено наступний аналіз наслідків неявки позивача в судове засідання.

Правове значення для прийняття судом рішення про залишення позову без розгляду з підстави нез`явлення позивача у судове засідання, передбаченої цими нормами процесуального права, має одночасна наявність таких обставин, так звані умови для залишення позову без розгляду у випадку неявки позивача в судове засідання:

1) належне повідомлення судом позивача про час і місце судового засідання;

2) неявка позивача в судове засідання або неповідомлення позивачем суду причин його неявки в судове засідання;

3) неподання позивачем суду заяви про розгляд справи за його відсутності.

При цьому зміст частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України свідчить про те, що передбачена цими нормами процесуального права така процесуальна дія суду як залишення позову без розгляду з підстави нез`явлення позивача у судове засідання та неповідомлення про причини своєї неявки не залежить від того, чи була визнана судом явка позивача в судове засідання обов`язковою.

Аналогічні висновки Верховного Суду щодо застосування частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України викладені у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 05 червня 2020 року у справі № 910/16978/19.

Останні висновки Верховного Суду щодо застосування частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України викладені у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 17 березня 2023 року у справі № 910/17906/21.

Дослідивши матеріали справи 904/1273/23 господарський суд дійшов наступних висновків.

Кредитор ТОВ "Суффле Агро Україна" був належним чином повідомлений про час та місце судового засідання. Що підтверджується довідкою про електрону відправку процесуальних документів сторонам.

Господарський процесуальний кодекс України передбачає порядок судового розгляду справи у змагальному порядку за участю обох сторін.

Неявка позивача або його представника в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин неявки може означати втрату позивачем юридичного інтересу до розгляду його справи судом.

Разом з цим у разі, якщо позивач не з`явився в судове засідання, однак, повідомив суду інформацію про причини своє неявки, суд має здійснити оцінку поважності таких причин. За відсутності такого повідомлення суд приймає рішення про залишення заяви без розгляду.

Питання поважності причин є оціночним та залежить від доказів, якими підтверджуються відповідні обставини. Поважними причинами є лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язуються з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне вчинення певної процесуальної дії.

Щодо можливості розгляду справи за відсутністю представника позивача Верховний суд в постанові від 18.11.2022 по справі № 905/458/21 визначив наступну правову позицію.

Положення частини четвертої статті 202 та пункті 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України передбачають подання позивачем до суду заяви про розгляд справи за його відсутності. Тобто право позивача як особи, яка подала позов та зацікавлена в його розгляді, не бути присутнім у судовому засіданні кореспондується з його обов`язком подати до суду відповідну заяву про розгляд справи за його відсутності. Право позивача самостійно визначати характер своєї участі в судовому засіданні, зокрема й через неявку до нього, повинне бути здійснене у належний, тобто визначений процесуальним законом спосіб: шляхом подання позивачем до суду клопотання про розгляд справи за його відсутності. Лише, якщо позивач чітко висловив своє волевиявлення через клопотання про розгляд справи за його відсутності та за умови можливості розгляду справи за відсутності позивача в судовому засіданні, можливий судовий розгляд справи за відсутності позивача в судовому засіданні. Отже, відповідно до частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України виключенням для обов`язкового залишення позову без розгляду можуть вважатися обставини, якщо позивач подав суду заяву про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору. Тобто, суд розглядає справу по суті за умов, якщо: (1) позивач подав суду заяву про розгляд справи за його відсутності та (2) його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору. При цьому, суд може розглянути можливість вирішення спору за відсутності позивача (з`ясувати, чи не перешкоджає нез`явлення позивача вирішенню спору) лише якщо від позивача надійшло клопотання про такий розгляд (про розгляд справи за відсутності позивача). У разі, якщо від позивача до суду не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд не має права розглядати справу, а тому не зобов`язаний надавати оцінку наявності такої можливості.

Підсумовуючи наведене вище, господарський суд дійшов наступних висновків.

До підготовчого судового засідання, яке призначено на 23.03.2023 представник кредитора/заявника не з`явився, про час та місце судового засідання був обізнаний, поважних причин неявки суду не вказав, клопотання про розгляд справи без його участі не надав, оригіналів доказів які суд просив надати для огляду у судового засідання не надав.

Проте, правова позиція Верховного Суду у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду (постанова від 18.11.2022 по справі № 905/458/21) зазначає, що норми, закріплені у частині четвертій статті 202 та у пункті 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України, за методом правового регулювання є імперативними, що означає те, що відповідно до цих норм процесуального права у разі неявки позивача в судове засідання за умови, що він був належним чином повідомлений про час і місце судового засідання, не повідомив суд про причини його неявки та не надав суду заяви про розгляд справи за його відсутності, суд має імперативний процесуальний обов`язок залишити позов без розгляду.

Ініціювавши судовий розгляд справи, позивач насамперед повинен активно використовувати визначені законом процесуальні права, здійснювати їх з метою, з якою такі права надано. Реалізація особою процесуальних прав невіддільна від виконання нею процесуального обов`язку щодо сприяння встановленню в судовому процесі дійсних обставин у справі з метою отримання правосудного судового рішення. На цьому акцентувала увагу Велика Палата Верховного Суду у постанові від 12 січня 2023 року по справі № 9901/278/21.

За вимогою частини 2 статті 35 Кодексу України з процедур банкрутства підготовче засідання суду проводиться не пізніше 14 днів з дня постановлення ухвали про прийняття заяви про відкриття провадження у справі, а за наявності поважних причин (здійснення сплати грошових зобов`язань кредиторам тощо) - не пізніше 20 днів.

Згідно вимог частини 1 та частини 2 ст. 39 Кодексу України з процедур банкрутства перевірка обґрунтованості вимог заявника, а також з`ясування наявності підстав для відкриття провадження у справі про банкрутство здійснюються господарським судом у підготовчому засіданні, яке проводиться в порядку, передбаченому цим Кодексом. Неявка у підготовче засідання сторін та представника державного органу з питань банкрутства, а також відсутність відзиву боржника не перешкоджають проведенню засідання. У підготовчому засіданні господарський суд розглядає подані документи, заслуховує пояснення сторін, оцінює обґрунтованість заперечень боржника, вирішує інші питання, пов`язані з розглядом справи.

За результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про відкриття провадження у справі або відмовляє у відкритті провадження у справі.

Аналіз зазначеної норми вказує на необхідність проведення судом підготовчого засідання навіть у разі неявки до судового засідання представника кредитора/заявника. В той же час, стаття 39 Кодексу України з процедур банкрутства зобов`язує суд провести перевірку обґрунтованості вимог заявника, а також з`ясування наявності підстав для відкриття провадження у справі про банкрутство.

Як вже було зазначено судом кредитор/заявник не тільки не з`явився до судового засідання, а ще й не надав до судового засідання оригінали доказів копії яких було долучено до заяви про визнання банкрутом. Що фактично унеможливлює проведення такої перевірки судом. Дані обставини унеможливлюють з`ясування наявності підстав для відкриття провадження у справі про банкрутство у підготовчому засіданні у встановлений законом строк (частина 2 статті 35 КУзПБ).

Нявка до судового засідання представника кредитора/заявника не перешкоджає проведенню підготовчого засідання. З огляду на вимоги Кодексу України з процедур банкрутства, судом проведено судове засідання призначене на 23.03.2023 без участі сторін, але в даному випадку суд прийшов до висновку, що відсутність оригіналів документів, які суд зобов`язав кредитора надати до підготовчого засідання для огляду, позбавила суд можливості прийняти рішення в порядку та в строки передбачені статтею 39 КУзПБ.

Системний аналіз змісту частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України свідчить про те, що процесуальним наслідком неявки позивача в судове засідання є залишення позову без розгляду.

Залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду господарським судом справи без прийняття рішення суду по суті спору у зв`язку з виявленням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому, наслідком якої є можливість повторного звернення до суду з тотожним позовом.

Повертаючись до питання строків проведення підготовчого засідання встановлених частиною 2 статті 35 КУзПБ , суд звертає увагу на відсутність будь яких поважних причин для відкладення підготовчого засідання за визначені законом межі.

З огляду на наведене, господарський суд вважає за необхідне залишити без розгляду заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Суффле Агро Україна" про відкриття провадження у справі про банкрутство Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю "Райагрохім" ().

Керуючись статтями 202, 226, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, статтями 2, 35, 38, 39 Кодексу України з процедур банкрутства, господарський суд,

УХВАЛИВ:

Заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Суффле Агро Україна" () про відкриття провадження у справі про банкрутство Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю "Райагрохім" () від 01.03.2023 вих. № 1 (вх. 187/23 від 10.03.2023) - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили 23.03.2023 та може бути оскаржена в порядку та строки, визначені статтями 256, 257 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст ухвали складено та підписано - 27.03.2023.

Суддя Ю.Ю. Первушин