ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21.03.2023м. ДніпроСправа № 904/82/23

Господарський суд Дніпропетровської області у складі судді Назаренко Н.Г.,

за участі секретаря судового засідання Риженко Д.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження матеріали справи

за позовом Державного підприємства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом", м. Київ, в особі відокремленого підрозділу "Автоматика та машинобудування" ДП "НАЕК "Енергоатом", м. Жовті Води, Дніпропетровська область

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Виробничо-комерційна фірма "Укрніхром", м. Дніпро

про стягнення штрафних санкцій за договором поставки у розмірі 42 094, 92 грн.

та за зустрічним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Виробничо-комерційна фірма "Укрніхпром", м. Дніпро

до Державного підприємства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом", м. Київ, в особі відокремленого підрозділу "Автоматика та машинобудування" Державного підприємства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом", м. Жовті Води, Дніпропетровська область

про стягнення штрафних санкцій у розмірі 67 466,52 грн. за договором поставки

Представники:

Від позивача (за первісним позовом): не з`явився

Від відповідача (за первісним позовом): не з`явився

РУХ СПРАВИ В СУДІ ПЕРШОЇ ІНСТАНЦІЇ.

Державне підприємство "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" в особі відокремленого підрозділу "Автоматика та машинобудування" Державного підприємства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" звернулося до Господарського суду Дніпропетровської області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Виробничо-комерційна фірма "Укрніхром" про стягнення штрафних санкцій за договором поставки № 12с/146/53-142-01-21-01509 від 19.08.2021 у розмірі 42 094, 92 грн., з яких:

- 13 616, 34 грн. - пеня;

- 27 122, 42 грн. - штраф;

- 1 356, 16 грн. - 15 % річних.

Ухвалою від 06.01.2023 прийнято позовну заяву прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження без виклику (повідомлення) учасників за наявними в матеріалах справи документами.

30.01.2023 від Товариства з обмеженою відповідальністю "Виробничо-комерційна фірма "Укрніхром" надійшла зустрічна позовна заява до Державного підприємства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" в особі відокремленого підрозділу "Автоматика та машинобудування" Державного підприємства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" про стягнення штрафних санкцій в розмірі 67 466,52 грн. за договором поставки № 12с/146/53-142-01-21-01509 від 19.08.2021,з яких:

- 15 337,58 грн. - пеня;

- 4 033,06 грн. - 3% річних;

- 48 095,88 грн. - інфляційні втрати.

Ухвалою від 02.02.2023 зазначену зустрічну позовну заяву прийнято до спільного розгляду з первісним позовом.

Ухвалою від 02.02.2023 здійснено перехід від спрощеного позовного провадження до розгляду справи № 904/82/23 за правилами загального позовного провадження. Справу призначено до розгляду в підготовчому засіданні на 28.02.2023.

17.02.2023 від відповідача за зустрічним позовом надійшов відзив на зустрічну позовну заяву.

28.02.2023 сторони в підготовче засідання не з`явилися.

Відповідач за первісним позовом направив письмові пояснення, в яких зазначив, що повністю погоджується із здійсненим позивачем за первісним позовом у відзиві контррозрахунком зустрічних позовних вимог відповідача за первісним позовом, відповідного до якого за допущення порушення позивачем за первісним позовом строків розрахунків по Договору від 19.08.2021 № 12с/146/53-142-01-21-01509 він повинен сплатити відповідачу за первісним позовом 3% річних, інфляційні втрати та пеню в загальному розмірі 65 987,22грн., з яких:

-4 010,01 грн. - 3% річних;

-46 833,59 грн. - інфляційні втрати;

-15 143,62 грн. - пеня.

Відповідач за первісним позовом просив здійснити розгляд справи без його участі.

Ухвалою від 28.02.2023 закрито підготовче провадження та призначено судове засідання для розгляду справи по суті на 21.03.2023

21.03.2023 сторони в судове засідання не з`явилися.

Позивач за первісним позовом направив клопотання про проведення судового засідання без його участі, первісний позов підтримав.

Враховуючи достатність часу, наданого учасникам справи для підготовки до судового засідання та подання доказів, приймаючи до уваги принципи змагальності та диспозитивної господарського процесу, закріплені у статті 129 Конституції України та статтях 13, 14, 74 Господарського процесуального кодексу України, суд вважає, що господарським судом, в межах наданих йому повноважень, створені належні умови учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених Господарським процесуальним кодексом України, висловлення своєї правової позиції у спорі та надання відповідних доказів.

Під час розгляду справи судом досліджені письмові докази, що містяться в матеріалах справи.

21.03.2023 в судовому засіданні, в порядку ст. 240 ГК України, прийнято вступну та резолютивну частини рішення.

Суд, розглянувши наявні в матеріалах справи докази, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позовна заява, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, заслухавши пояснення представників сторін, встановив наступне.

ПОЗИЦІЯ ПОЗИВАЧА ЗА ПЕРВІСНИМ ПОЗОВОМ.

Первісні позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням відповідачем за первісним позовом умов договору № 12с/146/53-142-01-21-01509 від 19.08.2021 в частині своєчасної поставки товару, у зв`язку з чим позивач за первісним позовом нарахував та просить стягнути з відповідача за первісним позовом 42 094,92 грн., з яких: 13 616, 34 грн. - пеня; 27 122, 42 грн. - штраф; 1 356, 16 грн. - 15 % річних.

ПОЗИЦІЯ ВІДПОВІДАЧА ЗА ПЕРВІСНИМ ПОЗОВОМ.

Відзив на первісний позов не надходив.

ПОЗИЦІЯ ПОЗИВАЧА ЗА ЗУСТРІЧНИМ ПОЗОВОМ.

Первісні позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням відповідачем за зустрічним позовом умов договору № 12с/146/53-142-01-21-01509 від 19.08.2021 в частині своєчасної оплати товару, у зв`язку з чим позивач за зустрічним позовом нарахував та просить стягнути з відповідача за зустрічним позовом 67 466,52 грн., з яких: 15 337,58 грн. - пеня; 4 033,06 грн. - 3% річних; 48 095,88 грн. - інфляційні втрати.

ПОЗИЦІЯ ВІДПОВІДАЧА ЗА ЗУСТРІЧНИМ ПОЗОВОМ.

Відповідач за зустрічним позовом у відзиві на зустрічну позовну заяву просить задовольнити його в частині стягнення 3% річних та інфляційних збитків за порушення строків виконання договірних зобов`язань в частині оплати в сумі 50 843,60 грн.

Крім того, відповідач за зустрічним позовом просить застосувати ч.1 ст. 233 ГПК України, щодо стягнення пені, та вимогу в цій частині задовольнити частково, зменшити розмір пені на 99%.

ПОЯСНЕННЯ ВІДПОВІДАЧА ЗА ПЕРВІСНИМ ПОЗОВОМ.

Відповідач за первісним позовом направив письмові пояснення, в яких зазначив, що повністю погоджується із здійсненим позивачем за первісним позовом у відзиві контррозрахунком зустрічних позовних вимог відповідача за первісним позовом, відповідного до якого за допущення порушення позивачем за первісним позовом строків розрахунків по Договору від 19.08.2021 № 12с/146/53-142-01-21-01509 він повинен сплатити відповідачу за первісним позовом 3% річних, інфляційні втрати та пеню в загальному розмірі 65 987,22грн., з яких:

-4 010,01 грн. - 3% річних;

-46 833,59 грн. - інфляційні втрати;

-15 143,62 грн. - пеня.

Проти зменшення розміру пені на 99% відповідач за первісним позовом заперечив, зазначив, що позивач за первісним позовом не надав доказів, які б підтверджували, що в даній справі у нього є передумови для зменшення нарахованого розміру пені, з урахуванням того, що:

-порушення умов Договору сталося ще до початку військових дій на території України;

-розмір пені було нараховано в сумі 15 143,62 грн., а позивач за первісним позовом допустив тривале (майже шість місяців поспіль) порушення строків виконання зобов`язання у розмірі 287 449,03 грн.;

-винятковість даного випадку порушення позивачем за первісним позовом своїх зобов`язань також не доведена та спростовується відомостями з Єдиного державного реєстру судових рішень, з якого вбачається факт систематичного стягнення з позивача за первісним позовом штрафних санкцій за порушення строків здійснення оплат на користь його контрагентів, як до початку війни, так і після 24.02.2022.

Крім того, відповідач за первісним позовом зазначив, що позивач за первісним позовом протягом усього періоду існування простроченої заборгованості не звертався до відповідача за первісним позовом із проханням не нараховувати йому неустойку; не надавав документів та будь-яких належних доказів, які б засвідчували неможливість вчасно розрахуватися через існування об`єктивних та/або виняткових обставин; не звертався із проханням пролонгації боргу; не надавав документи та/або встановленої форми фінансові звіти, які б засвідчили той факт, що він перебуває у скрутному фінансовому становищі; не повідомляв про існування обставин, які вплинули на можливість вчасно розрахуватись за отриману продукцію, не надавав документи, що засвідчували б настання форс-мажорних обставин.

Також відповідач за первісним позовом просить зменшити нарахований розмір штрафних санкцій за первісним позовом в сумі 42 094,92 грн. на 99% .

Крім того, відповідач за первісним позовом просить ухвалити рішення по справі з обов`язковим зустрічним зарахуванням первісних та зустрічних позовних вимог.

ОБСТАВИНИ, ЯКІ Є ПРЕДМЕТОМ ДОКАЗУВАННЯ У СПРАВІ.

Предметом доказування, відповідно до частини 2 статті 76 Господарського процесуального кодексу України, є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Отже, обставинами, які входять до предмету доказування у даній справі є такі: Обставини укладення договору. Природа договору. Строк поставки товару. Факт поставки товару. Строк оплати. Наявність прострочення оплати та прострочення поставки. Правомірність нарахування штрафних санкцій за первісним та зустрічним позовом.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ, ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ ПЕРШОЇ ІНСТАНЦІЇ.

Між Товариством з обмеженою відповідальністю "Виробничо-комерційна фірма "Укрніхром" (постачальник) та Державним підприємством "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" в особі Відокремленого підрозділу "Автоматика та машинобудування" Державного підприємства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" (покупець) укладено договір № 12с/146/53-142-01-21-01509, відповідно до пункту 1.1 якого постачальник зобов`язується в порядку та на умовах, визначених в договорі, поставити покупцеві Круги нержавіючі (далі - продукція, код ДК 021:2015:14620000-3: Сплави), а покупець прийняти і оплатити продукцію на умовах, визначених договором.

Згідно з пунктом 1.2 договору найменування, одиниці виміру і загальна кількість продукції, її номенклатура, ціна і строк поставки визначені в специфікації (додаток №1 до договору), яка є невід`ємною частиною даного договору.

Відповідно до пункту 3.1 договору ціна за одиницю продукції встановлена в національній валюті України та вказується у специфікації до договору (додаток №1), що є його невід`ємною частиною

Ціна договору становить 322 886,00 грн., крім того ПДВ 64 577,20 грн. Загальна сума договору 387 463,20 грн. (п. 3.2 договору).

Пунктом 3.4. договору встановлено, що розрахунок за продукцію здійснюється по узгодженим цінам в національній валюті України, в безготівковій формі шляхом перерахування коштів на поточний рахунок постачальника зазначений в договорі, згідно рахунку-фактури, наданого постачальником, наступним чином:

- попередня оплата у розмірі 100 000,00 грн. після підписання договору;

- остаточний розрахунок протягом 45 банківських днів з моменту поставки та проходження вхідного контролю за кількістю та якістю відповідно до нормативних документів покупця.

Згідно п. 4.1. договору, поставка продукції здійснюється у відповідності до вимог Міжнародних правил тлумачення торгових термінів «Інкотермс 2010» на умовах DDP- склад покупця: (м. Жовті Води, Дніпропетровська область, вул. Гагаріна, 4.).

Пункти 4.2.-4.3. договору передбачають, що строк поставки продукції зазначений в специфікації. За погодженням з покупцем допускається дострокова поставка продукції та поставка продукції партіями за умови письмової згоди покупця.

Строк постачання продукції до 15.09.2021.

Додатковою угодою №1 від 21.09.2021 до договору строк поставки продукції до 30.09.2021.

Приймання продукції за якістю та кількістю здійснюється відповідно до виробничих документів покупця: «Методика вхідного контролю сировини, матеріалів, напівфабрикатів і комплектуючих виробів». Згідно якої, проходження вхідного контролю (приймання продукції) за кількістю та супровідними документами здійснюється в момент отримання продукції від постачальника/перевізника, але не пізніше 3 робочих днів з моменту отримання продукції, а приймання продукції по якості та комплектності протягом 10 робочих дів з часу отримання продукції від постачальника/перевізника. Успішне проходження продукцією вхідного контролю (ВК) за кількістю та якістю продукції підтверджується відповідним штампом покупця на видатковій накладній або акті прийняття-передачі продукції про проходження вхідного контролю (штамп ВТК про проходження ВК, дата, підпис відповідальної особи ВТК).

Зобов`язання постачальника по поставці вважаються виконаними з дати підписання обома сторонами та скріплення печатками (за наявності) видаткової накладної та/або акту приймання/передачі продукції. (п.п. 5.1.,5.3. договору).

Згідно п. 9.1. договору цей договір набирає чинності з моменту його підписання обома сторонами та скріплення печатками сторін (у разі наявності) та діє до 31.12.2021, а в частині виконання зобов`язань до їх повного виконання.

Закінчення строку цього договору не звільняє сторони від відповідальності за його порушення, яке мало місце під час дії цього договору (п. 9.2. договору).

На виконання умов договору відповідач за первісним позовом поставив позивачу за первісним позовом продукцію загальною вартістю 387 449,03 грн., що підтверджується видатковими накладними № 21102 від 02.11.2021 на суму 347 020,74 грн, № 231101 від 23.11.2021 на суму 19 038,24 грн., № 251102 від 25.11.2021 на суму 21 390,05 грн..

Видаткові накладні підписані та скріплені печатками покупця та постачальника.

Поставлена продукція прийнята позивачем за первісним позовом у повному обсязі, про що свідчать відмітки на видаткових накладних про проходження вхідного контролю.

Суб`єкти господарювання повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином, відповідно до закону, інших правових актів, договору (частина 1 статті 193 Господарського кодексу України).

Відповідно до статті 265 Господарського кодексу України за договором поставки одна сторона - постачальник зобов`язується передати (поставити) у зумовлені строки (строк) другій стороні - покупцеві товар (товари), а покупець зобов`язується прийняти вказаний товар (товари) і сплатити за нього певну грошову суму.

Відповідно до статті 526 Цивільного кодексу України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом (стаття 525 Цивільного кодексу України).

Договір є обов`язковим для виконання сторонами (стаття 629 Цивільного кодексу України).

Якщо у зобов`язанні встановлений строк його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (стаття 530 Цивільного кодексу України).

Щодо первісного позову.

Державне підприємство "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" в особі відокремленого підрозділу "Автоматика та машинобудування" Державного підприємства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" посилається на порушення Товариством з обмеженою відповідальністю "Виробничо-комерційна фірма "Укрніхром" умов договору поставки № 12с/146/53-142-01-21-01509 від 19.08.2021 в частині своєчасної поставки товару, у зв`язку з чим просить стягнути штрафні санкції в розмірі 42 094, 92 грн., з яких:

- 13 616, 34 грн. пеня за загальний період прострочення з 30.09.2021 по 24.11.2021;

- 27 122, 42 грн. - штраф;

- 1 356, 16 грн. - 15 % річних за загальний період прострочення з 30.09.2021 по 24.11.2021.

Відповідач за первісним позовом просив зменшити розмір штрафних сенкцій на 99% та здійснити зустрічне зарахування вимог сторін за первісним та зустрічним позовами на підставі ч. 11 ст. 238 ГПК України.

Правомірність нарахування пені та штрафу.

У відповідності до статті 611 Цивільного кодексу України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом.

Одним із наслідків порушення зобов`язання є оплата пені.

Частиною 6 статті 232 Господарського кодексу України, передбачено, що нарахування штрафних санкцій за прострочення виконання зобов`язання, якщо інше не встановлено законом або договором, припиняється через шість місяців від дня, коли зобов`язання мало бути виконано.

У випадку порушення своїх зобов`язань за даним Договором Сторони несуть відповідальність, визначену ним Договором та чинним в Україні законодавством. Порушенням зобов`язання є його невиконання або неналежне виконання, тобто виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання.

За порушення зазначених строків поставки або недопоставку товару постачальник зобов`язаний сплатити покупцеві пеню в розмірі 0,1 % вартості товару, з якого допущено прострочення поставки за кожен день прострочення, а за прострочення більш 30 календарних днів, постачальник додатково сплачує покупцеві штра у розмірі 7% вказаної вартості. Нарахування штрафних санкцій здійснюється за весь час прострочення виконання зобов`язання.

Позовна давність щодо стягнення неустойки (штрафу, пені) відповідно до п. 7.3 договору встановлюється тривалістю 2 роки. (п.п. 7.3., 7.12 договору).

Позивач за первісним позовом нарахував 13 616, 34 грн. пені за загальний період прострочення з 30.09.2021 по 24.11.2021.

Відповідач за первісним позовом контррозрахунку не надав.

Господарський суд перевірив розрахунок пені, здійснений позивачем за первісним позовом та визнав його арифметично та методологічно правильним, а вимогу такою, що підлягає задоволенню.

Крім того, позивач за первісним позовом нарахував та просить стягнути штраф у розмірі 7 % від вартості недопоставленого товару у розмірі 27 122, 42 грн.

Господарський суд перевірив розрахунок штрафу, здійснений позивачем за первісним позовом, та визнав його арифметично та методологічно правильним, а вимогу такою, що підлягає задоволенню.

Правомірність нарахування 15% річних.

Відповідно до статті 625 Цивільного кодексу України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Пунктом 7.15 договору встановлено, що у разі порушення постачальником строків поставки продукції, передбачених даним договором, за який покупцем внесена повна або часткова попередня оплата, постачальник за користування грошовимим коштами покупця зобов`язаний сплатити покупцю 15% річних від суми грошових коштів, сплачених покупцем, за період від дня оплати (день списання коштів з рахунку покупця) і до дня фактичної поставки продукції чи дня повернення грошових коштів.

Позивач за первісним позовом заявив вимогу про стягнення з відповідача за первісним позовом 1 356, 16 грн. 15 % річних за загальний період прострочення з 30.09.2021 по 24.11.2021.

Відповідач за первісним позовом контррозрахунок 3% річних не надав.

При перевірці наданого позивачем за первісним позовом розрахунку 15% річних, суд помилок не виявив, тому вимога є такою, що підлягає задоволенню у розмірі 1 356, 16 грн.

Щодо зустрічного позову.

Товариство з обмеженою відповідальністю "Виробничо-комерційна фірма "Укрніхром" посилається на порушення Державним підприємством "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" в особі відокремленого підрозділу "Автоматика та машинобудування" Державного підприємства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" умов договору поставки № 12с/146/53-142-01-21-01509 від 19.08.2021 в частині своєчасної оплати товару, у зв`язку з чим просить стягнути штрафні санкції в розмірі 65 987,22грн., з яких:

-4 010,01 грн. - 3% річних за загальний період прострочення з 12.01.2022 по 21.07.2022;

-46 833,59 грн. - інфляційні втрати за загальний період прострочення з 12.01.2022 по 21.07.2022;

-15 143,62 грн. - пеня за загальний період прострочення з 11.02.2022 по 21.07.2022.

Правомірність нарахування пені.

У відповідності до статті 611 Цивільного кодексу України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом.

Одним із наслідків порушення зобов`язання є оплата пені.

Згідно статті 549 Цивільного кодексу України, пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

Відповідно до статті 1 Закону України „Про відповідальність за несвоєчасне виконання грошових зобов`язань, платники грошових коштів сплачують на користь одержувачів цих коштів за прострочку платежу пеню в розмірі, що встановлюється за згодою сторін.

Згідно статті 3 Закону України „Про відповідальність за несвоєчасне виконання грошових зобов`язань, розмір пені, передбачений статтею 1 цього Закону, обчислюється від суми простроченого платежу та не може перевищувати подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла у період, за який сплачується пеня.

Частиною 6 статті 232 Господарського кодексу України, передбачено, що нарахування штрафних санкцій за прострочення виконання зобов`язання, якщо інше не встановлено законом або договором, припиняється через шість місяців від дня, коли зобов`язання мало бути виконано.

Пунктом 7.2 договору визначено, що у разі порушення покупцем більш ніж на 30 календарних днів строку оплати продукції, покупець сплачує пеню у розмірі облікової ставки НБУ, що діяла в період прострочення, за кожен день прострочки оплати, починаючи з 31 календарного дня.

Позивач за зустрічним позовом нарахував 15 143,62 грн. пені за загальний період прострочення з 11.02.2022 по 21.07.2022.

Перевіривши розрахунки позивача за зустрічним позовом, суд помилок не виявив, тому вимога є такою, що підлягає задоволенню у розмірі 15 143,62 грн.

Відповідач за зустрічним позовом просив зменшити розмірі пені на 99%.

Правомірність нарахування 3% річних.

Відповідно до статті 625 Цивільного кодексу України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Позивач за зустрічним позовом заявив вимогу про стягнення з відповідача за зустрічним позовом 4 010,01 грн. - 3% річних за загальний період прострочення з 12.01.2022 по 21.07.2022.

Відповідач за зустрічним позовом зустрічні позовні вимоги в цій частині визнав.

Суд перевірив розрахунки 3% річних та вважає вимогу такою, що підлягає задоволенню у розмірі 4 010,01 грн.

Правомірність нарахування інфляційних втрат.

Пунктом. 3.2. Постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 17.12.2013 № 14 "Про деякі питання практики застосування законодавства про відповідальність за порушення грошових зобов`язань" встановлено, що згідно з Законом України "Про індексацію грошових доходів населення" індекс споживчих цін (індекс інфляції) обчислюється спеціально уповноваженим центральним органом виконавчої влади в галузі статистики і не пізніше 10 числа місяця, що настає за звітним, публікується в офіційних періодичних виданнях. На даний час індекс інфляції розраховується Державною службою статистики України і щомісячно публікується, зокрема, в газеті "Урядовий кур`єр". Отже, повідомлені друкованими засобами масової інформації з посиланням на зазначений державний орган відповідні показники згідно з статтями 17, 18 Закону України "Про інформацію" є офіційними і можуть використовуватися господарським судом і учасниками судового процесу для визначення суми боргу.

Індекс інфляції - це показник, що характеризує динаміку загального рівня цін на товари та послуги, які купуються населенням для невиробничого споживання, і його найменший період визначення складає місяць.

Розмір боргу з урахуванням індексу інфляції визначається виходячи з суми боргу, що існувала на останній день місяця, в якому платіж мав бути здійснений, помноженої на індекс інфляції, визначений названою Державною службою, за період прострочення починаючи з місяця, наступного за місяцем, у якому мав бути здійснений платіж, і за будь-який місяць (місяці), у якому (яких) мала місце інфляція. При цьому в розрахунок мають включатися й періоди часу, в які індекс інфляції становив менше одиниці (тобто мала місце дефляція).

Позивач за зустрічним позовом заявив вимогу про стягнення 46 833,59 грн. інфляційних втрат за загальний період прострочення з 12.01.2022 по 21.07.2022;

Відповідач за зустрічним позовом зустрічні позовні вимоги в цій частині визнав.

Перевіривши розрахунки інфляційних втрат, суд виявив помилку, тому задоволенню підлягають інфляційні втрати у розмірі 42 414,65 грн.

В частині стягнення інфляційних втрат у розмірі 4 418,94 грн. слід відмовити.

Разом з тим, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Відповідач за первісним позовом та відповідач за зустрічним позовом заявляли клопотання про зменшення розмірі штрафних санкцій на 99%.

Відповідно до статті 233 Господарського кодексу України у разі якщо належні до сплати штрафні санкції надмірно великі порівняно із збитками кредитора, суд має право зменшити розмір санкцій. При цьому повинно бути взято до уваги: ступінь виконання зобов`язання боржником; майновий стан сторін, які беруть участь у зобов`язанні; не лише майнові, але й інші інтереси сторін, що заслуговують на увагу. Якщо порушення зобов`язання не завдало збитків іншим учасникам господарських відносин, суд може з урахуванням інтересів боржника зменшити розмір належних до сплати штрафних санкцій.

Згідно з частиною 3 статті 551 Цивільного кодексу України розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду, якщо він значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, які мають істотне значення.

Таким чином, вирішуючи питання про зменшення розміру неустойки (штрафу, пені), яка підлягає стягненню зі сторони, що порушила зобов`язання, господарський суд повинен оцінити, чи є цей випадок винятковим, виходячи з інтересів сторін, які заслуговують на увагу, ступеню виконання зобов`язання боржником; причини (причин) неналежного виконання або невиконання зобов`язання; незначності прострочення виконання; наслідків порушення зобов`язання, невідповідності розміру стягуваної неустойки (штрафу, пені) таким наслідкам; поведінки винної особи тощо.

Разом з тим, зменшення розміру заявленої до стягнення неустойки є правом суду, а за відсутності у законі переліку таких виняткових обставин, господарський суд, оцінивши подані сторонами докази та обставини справи у їх сукупності, на власний розсуд вирішує питання про наявність або відсутність у кожному конкретному випадку обставин, за яких можливе зменшення неустойки.

Водночас, висновок суду щодо необхідності зменшення розміру пені, який підлягає стягненню з відповідача, повинен ґрунтуватися, також на загальних засадах цивільного законодавства, якими є, зокрема, справедливість, добросовісність та розумність (пункт 6 статті 3 Цивільного кодексу України) та засадах господарського судочинства, визначених статтею 2 Господарського процесуального кодексу України.

Одночасно, в чинному законодавстві України відсутній вичерпний перелік виняткових випадків, за наявності яких господарським судом може бути зменшено неустойку. Отже, вказане питання віршується судом з урахуванням приписів статті 86 Господарського процесуального кодексу України, відповідно до якої господарський суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді в судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом.

Завданням неустойки як способу забезпечення виконання зобов`язання та міри відповідальності є одночасно дисциплінування боржника (спонукання до належного виконання зобов`язання) та захист майнових прав та інтересів кредитора у разі порушення зобов`язання шляхом компенсації можливих втрат, у тому числі у вигляді недосягнення очікуваних результатів господарської діяльності внаслідок порушення зобов`язання.

Метою застосування неустойки є в першу чергу захист інтересів кредитора, однак не застосування до боржника заходів, які при цьому можуть призвести до настання негативних для нього наслідків як суб`єкта господарської діяльності.

Інститут зменшення неустойки судом є ефективним механізмом забезпечення балансу інтересів сторін порушеного зобов`язання.

Згідно із частиною 3 статті 13 Цивільного кодексу України не допускаються дії особи, що вчиняються з наміром завдати шкоди іншій особі, а також зловживання правом в інших формах.

Відповідно до статті 3 Цивільного кодексу України одними із загальних засад цивільного законодавства є справедливість, добросовісність та розумність.

Крім того, господарський суд вважає за необхідне наголосити на тому, що відповідно до частини 3 статті 509 Цивільного кодексу України зобов`язання має ґрунтуватись на засадах добросовісності, розумності та справедливості.

При цьому, у рішенні Конституційного Суду України від 01.12.2004 № 18-рп/2004 зазначено, що поняття "охоронюваний законом інтерес" у логічно-смисловому зв`язку з поняттям "права", треба розуміти як прагнення до користування конкретним матеріальним та/або нематеріальним благом, зокрема, з метою задоволення індивідуальних і колективних потреб, які не суперечать Конституції і законам України, суспільним інтересам, справедливості, добросовісності, розумності та іншим загальноправовим засадам.

Суд виходить із того, що у принципі добросовісності, а саме: при реалізації прав і повноважень, закладений принцип неприпустимості зловживання правом, згідно з якими здійснення прав та свобод однієї особи не повинне порушувати права та свободи інших осіб. У цьому випадку особа надає своїм діям повну видимість юридичної правильності, використовуючи насправді свої права в цілях, які є протилежними тим, що переслідує позитивне право.

Сторони є вільними у виборі контрагента, у визначенні умов договору, тощо, що відповідає нормам закону. Добросовісність, розумність та справедливість є засадами зобов`язальних правовідносин і зміст даних принципів полягає у тому, що тексти законів, правочинів та їх застосування суб`єктами цивільних правовідносин мають бути належними і справедливими та відповідати загальновизнаним нормам обороту; закріпленні можливості адекватного захисту порушеного цивільного права або інтересу; поєднання створення норм, спрямованих на забезпечення реалізації цивільного права з дотриманням прав і інтересів інших осіб. В свою чергу, добросовісність є внутрішнім критерієм, в той час як справедливість і розумність - зовнішнім або об`єктивним, і зазначені принципи у сукупності є оціночними категоріями цивільного права.

Суд враховує і те, що цивільне законодавство не дає визначення даних принципів, віддаючи це на розсуд сторін зобов`язання, тобто укладаючи угоду сторони повинні керуватись внутрішнім критерієм - добросовісністю по відношенню до контрагента (вчиняти дії таким чином, щоб при цьому не завдавалася шкода, неможливість укладення зобов`язання на засадах обману, насильства, зловживання довірою, дотримуватись правової поведінки суб`єктів зобов`язання, вчиняти всі залежні від сторони зобов`язання дії щодо належного виконання зобов`язання та непорушення прав інших осіб), і виходити з зовнішнього критерію - справедливості та розумності, що виражається в рівному юридичному масштабі поведінки й у пропорційності юридичної відповідальності вчиненому правопорушенню, тобто кожна сторона у виконанні цивільно-правових зобов`язань повинна дотримуватись такої поведінки по відношенню до своїх прав і обов`язків, яка б виключала необ`єктивні (неупереджені, несправедливі) дії сторін зобов`язання стосовно одна одної.

Із мотивувальної частини рішення Конституційного Суду України від 11.07.2013 № 7-рп/2013 вбачається, що неустойка має на меті стимулювати боржника до виконання основного грошового зобов`язання та не повинна перетворюватись на несправедливо непомірний тягар для споживача і бути джерелом отримання невиправданих додаткових прибутків для кредитора.

Отже, цивільні та господарські відносини повинні ґрунтуватись на засадах справедливості, добросовісності, розумності. Наявність у кредитора можливості стягувати з боржника надмірні грошові суми як неустойку спотворює її дійсне правове призначення, оскільки із засобу розумного стимулювання боржника виконувати основне зобов`язання неустойка перетворюється на несправедливо непомірний тягар для боржника та джерело отримання невиправданих додаткових прибутків кредитором.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 06.11.2018 у справі № 913/89/18, від 04.12.2018 у справі № 916/65/18, від 03.07.2019 у справі №917/791/18, від 22.10.2019 у справі № 904/5830/18.

Згідно з частиною 1 статті 11 Господарського процесуального кодексу України суд при розгляді справи керується принципом верховенства права.

Суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України (стаття 2 Закону України "Про судоустрій і статус суддів").

Відтак, застосування неустойки має здійснюватися із дотриманням принципу розумності та справедливості.

Вирішуючи питання про зменшення розміру неустойки (штрафу, пені), яка підлягає стягненню зі сторони, що порушила зобов`язання, господарський суд повинен об`єктивно оцінити майновий стан сторін, співвідношення розміру заявлених штрафних санкцій, зокрема, із розміром збитків кредитора, а також чи є даний випадок винятковим, виходячи з інтересів сторін, які заслуговують на увагу, ступеню виконання зобов`язання, причини (причин) неналежного виконання або невиконання зобов`язання, незначності прострочення виконання, наслідків порушення зобов`язання, невідповідності розміру стягуваної неустойки (штрафу, пені) таким наслідкам, поведінки винної сторони (в тому числі вжиття чи невжиття нею заходів до виконання зобов`язання, негайне добровільне усунення нею порушення та його наслідків) тощо.

При цьому, зменшення розміру заявленої до стягнення неустойки є правом суду, а за відсутності у законі переліку таких виняткових обставин, господарський суд, оцінивши надані сторонами докази та обставини справи у їх сукупності, на власний розсуд вирішує питання про наявність або відсутність у кожному конкретному випадку обставин, за яких можливе зменшення неустойки.

Суд відзначає, що вказане питання вирішується судом з урахуванням приписів статті 86 Господарського процесуального кодексу України, відповідно до якої господарський суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом.

При цьому, вирішення питання про зменшення неустойки та розмір, до якого вона підлягає зменшенню, закон відносить на розсуд суду.

Аналогічний висновок щодо можливості зменшення розміру заявленої до стягнення пені, що є правом суду, яке реалізується ним на власний розсуд, викладений також у постановах Верховного Суду від 04.05.2018 у справі № 917/1068/17, від 22.01.2019 у справі № 908/868/18, від 13.05.2019 у справі № 904/4071/18, від 22.04.2019 у справі № 925/1549/17, від 30.05.2019 у справі № 916/2268/18, від 04.06.2019 у справі № 904/3551/18.

В аспекті права на справедливий суд, передбаченого статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, суд звертає увагу на наступні обставини та вважає за необхідне використати надане національним законодавством України право суду на зменшення розміру штрафних санкцій.

Суд об`єктивно оцінивши даний випадок, приймає до уваги причини неналежного виконання зобов`язання відповідачем, надаючи оцінку всім обставинам справи в їх сукупності, враховуючи інтереси обох сторін, виходячи із загальних засад, встановлених у статті 3 Цивільного кодексу України, а саме: справедливості, добросовісності та розумності, дійшов до висновку про наявність підстав для зменшення розміру пені, який підлягає стягненню з відповідачів за первісним та зустрічним позовами на 70%.

Таким чином, задоволенню підлягає пеня за первісним позовом у розмірі 4 084,90 грн., за зустрічним позовом в розмірі 4 543,09 грн.

Щодо обґрунтування кожного доказу суд зазначає наступне.

Статтею 129 Конституції України визначено принципи рівності усіх учасників процесу перед законом і судом, змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, як одні з основних засад судочинства.

Отже, будь-яке рішення господарського суду повинно прийматися з дотриманням цих принципів, які виражені також у статтях Господарського процесуального кодексу України.

Згідно статті 13 Господарського процесуального кодексу України, судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень (частина 1 статті 74 Господарського процесуального кодексу України).

За частиною 2 статті 74 Господарського процесуального кодексу України у разі посилання учасника справи на невчинення іншим учасником справи певних дій або відсутність певної події, суд може зобов`язати такого іншого учасника справи надати відповідні докази вчинення цих дій або наявності певної події. У разі ненадання таких доказів суд може визнати обставину невчинення відповідних дій або відсутності події встановленою.

Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів (частина 4 статті 74 Господарського процесуального кодексу України).

Обов`язок доказування, а отже, і подання доказів відповідно до статті 74 Господарського процесуального кодексу України покладено на сторони та інших учасників справи, однак, не позбавляє суд, у випадку, передбаченому статтею 74 Господарського процесуального кодексу України, витребувати у сторони ті чи інші докази.

На підставі статті 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Отже, встановивши наявність в особи, яка звернулася з позовом, суб`єктивного матеріального права або охоронюваного законом інтересу, на захист яких подано позов, суд з`ясовує наявність чи відсутність факту порушення або оспорення і, відповідно, ухвалює рішення про захист порушеного права або відмовляє позивачеві у захисті.

Отже, задоволенню підлягають:

- за первісним позовом: 4 084,90 грн. - пені, 27 122,42 грн. штрафу, 1 356,16 грн. - 15% річних. В частині стягнення пені в розмірі 9 531,44 грн. слід відмовити.

- за зустрічним позовом: 4 543,09 грн. пені, 42 414,65 грн.- інфляційних втрат, 4 010,01 грн. -3% річних. В частині стягнення інфляційних втрат в розмірі 4 418,94 грн., пені в розмірі 10 600,53 грн. слід відмовити.

СУДОВІ ВИТРАТИ.

За змістом статті 129 Господарського процесуального кодексу України за результатами розгляду справи здійснюється розподіл судових витрат.

З урахуванням положень статті 129 Господарського процесуального кодексу України, судовий збір за первісним позовом покладається на відповідача за первісним позовом, судовий збір за зустрічним позовом покладається на сторін пропорційно задоволеним вимогам.

Також, суд відзначає, що відповідно до частини 11 статті 238 Господарського процесуального кодексу України у разі часткового задоволення первісного і зустрічного позовів про стягнення грошових сум суд проводить зустрічне зарахування таких сум та стягує різницю між ними на користь сторони, якій присуджено більшу грошову суму.

За змістом частини 1 статті 129 Господарського процесуального кодексу України у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Відповідно до частини 11 статті 129 Господарського процесуального кодексу України при частковому задоволенні позову, у випадку покладення судових витрат на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, суд може зобов`язати сторону, на яку покладено більшу суму судових витрат, сплатити різницю іншій стороні. В такому випадку сторони звільняються від обов`язку сплачувати одна одній іншу частину судових витрат.

Враховуючи вказане, приймаючи до уваги часткове задоволення як первісного так і зустрічного позовів, суд вважає за необхідне в порядку частини 11 статті 238 та частини 11 статті 129 Господарського процесуального кодексу України провести зустрічне зарахування первісних вимог Державного підприємства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом", в особі відокремленого підрозділу "Автоматика та машинобудування" ДП "НАЕК "Енергоатом" до Товариства з обмеженою відповідальністю "Виробничо-комерційна фірма "Укрніхром" про стягнення штрафних санкцій за договором поставки у розмірі 42 094, 92 грн про стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю "Виробничо-комерційна фірма "Укрніхром" на користь Державного підприємства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом", в особі відокремленого підрозділу "Автоматика та машинобудування" ДП "НАЕК "Енергоатом" 4 084,90 грн. - пені, 27 122,42 грн. штрафу, 1 356,16 грн. - 15% річних та 2 481,00 грн. - витрат по сплаті судового збору в рахунок погашення зустрічних вимог Товариства з обмеженою відповідальністю "Виробничо-комерційна фірма "Укрніхпром" до Державного підприємства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" в особі відокремленого підрозділу "Автоматика та машинобудування" Державного підприємства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" про стягнення штрафних санкцій у розмірі 67 466,52 грн. за договором поставки про стягнення з Державного підприємства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом", в особі відокремленого підрозділу "Автоматика та машинобудування" ДП "НАЕК "Енергоатом" на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Виробничо-комерційна фірма "Укрніхром" 4 543,09 грн. пені, 42 414,65 грн.- інфляційних втрат, 4 010,01 грн. -3% річних та 2 504,17 грн. - витрат по сплаті судового збору.

Керуючись статтями 2, 3, 20, 73 - 79, 86, 91, 129, 233, 236 - 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги за первісним позовом Державного підприємства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом", в особі відокремленого підрозділу "Автоматика та машинобудування" ДП "НАЕК "Енергоатом" до Товариства з обмеженою відповідальністю "Виробничо-комерційна фірма "Укрніхром" про стягнення штрафних санкцій за договором поставки у розмірі 42 094, 92 грн. - задовольнити частково.

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Виробничо-комерційна фірма "Укрніхром" (49006, м. Дніпро, пр. Пушкіна, буд. 40Б; ідентифікаційний код 40873173) на користь Державного підприємства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" (01032, м. Київ, вул. Назарівська, буд. 3, ідентифікаційний код 24584661), в особі відокремленого підрозділу "Автоматика та машинобудування" ДП "НАЕК "Енергоатом" (52204, Дніпропетровська область, м. Жовті Води, вул. Гагаріна, буд. 4; ідентифікаційний код 39688675) 4 084,90 грн. - пені, 27 122,42 грн. штрафу, 1 356,16 грн. - 15% річних та 2 481,00 грн. - витрат по сплаті судового збору.

В задоволенні решти позовних вимог за первісним позовом - відмовити.

Позовні вимоги за зустрічним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Виробничо-комерційна фірма "Укрніхпром" до Державного підприємства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" в особі відокремленого підрозділу "Автоматика та машинобудування" Державного підприємства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" про стягнення штрафних санкцій у розмірі 67 466,52 грн. за договором поставки - задовольнити частково.

Стягнути з Державного підприємства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" (01032, м. Київ, вул. Назарівська, буд. 3, ідентифікаційний код 24584661), в особі відокремленого підрозділу "Автоматика та машинобудування" ДП "НАЕК "Енергоатом" (52204, Дніпропетровська область, м. Жовті Води, вул. Гагаріна, буд. 4; ідентифікаційний код 39688675) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Виробничо-комерційна фірма "Укрніхром" (49006, м. Дніпро, пр. Пушкіна, буд. 40Б; ідентифікаційний код 40873173) 4 543,09 грн. пені, 42 414,65 грн.- інфляційних втрат, 4 010,01 грн. -3% річних та 2 504,17 грн. - витрат по сплаті судового збору.

В задоволенні решти позовних вимог за зустрічним позовом - відмовити.

В порядку частини 11 статті 238 та частини 11 статті 129 Господарського процесуального кодексу України провести зустрічне зарахування грошових сум, що підлягають до стягнення за первісним та зустрічним позовами.

Зарахувати первісні вимоги Державного підприємства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом", в особі відокремленого підрозділу "Автоматика та машинобудування" ДП "НАЕК "Енергоатом" до Товариства з обмеженою відповідальністю "Виробничо-комерційна фірма "Укрніхром" про стягнення штрафних санкцій за договором поставки у розмірі 42 094, 92 грн про стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю "Виробничо-комерційна фірма "Укрніхром" на користь Державного підприємства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом", в особі відокремленого підрозділу "Автоматика та машинобудування" ДП "НАЕК "Енергоатом" 4 084,90 грн. - пені, 27 122,42 грн. штрафу, 1 356,16 грн. - 15% річних та 2 481,00 грн. - витрат по сплаті судового збору в рахунок погашення зустрічних вимог Товариства з обмеженою відповідальністю "Виробничо-комерційна фірма "Укрніхпром" до Державного підприємства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" в особі відокремленого підрозділу "Автоматика та машинобудування" Державного підприємства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" про стягнення штрафних санкцій у розмірі 67 466,52 грн. за договором поставки про стягнення з Державного підприємства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом", в особі відокремленого підрозділу "Автоматика та машинобудування" ДП "НАЕК "Енергоатом" на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Виробничо-комерційна фірма "Укрніхром" 4 543,09 грн. пені, 42 414,65 грн.- інфляційних втрат, 4 010,01 грн. -3% річних та 2 504,17грн. - витрат по сплаті судового збору.

Після проведення зустрічного зарахування грошових сум та судового збору, що підлягають до стягнення за первісним і зустрічним позовами:

Стягнути з Державного підприємства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" (01032, м. Київ, вул. Назарівська, буд. 3, ідентифікаційний код 24584661), в особі відокремленого підрозділу "Автоматика та машинобудування" ДП "НАЕК "Енергоатом" (52204, Дніпропетровська область, м. Жовті Води, вул. Гагаріна, буд. 4; ідентифікаційний код 39688675) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Виробничо-комерційна фірма "Укрніхром" (49006, м. Дніпро, пр. Пушкіна, буд. 40Б; ідентифікаційний код 40873173) 458,19 грн. пені, 15 292,23 грн.- інфляційних втрат, 2 653,85 грн. -3% річних та 23,17 грн. - витрат по сплаті судового збору, про що видати наказ.

Видати наказ після набрання рішенням законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Центрального апеляційного господарського суду протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складено та підписано 27.03.2023.

Суддя Н.Г. Назаренко