ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЖИТОМИРСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_____________________________________
_______________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"29" березня 2023 р. м. Житомир Справа № 906/56/23

Господарський суд Житомирської області у складі:

судді Кравець С.Г.

секретар судового засідання: Круглецької А.І.

за участю представників сторін:

від позивача: Онопрієнко О.П. - адвокат, ордер серія АІ №1332403 від 12.01.2023,

від відповідача: Круковська Р.І. - адвокат, ордер серія АІ №1345713 від 02.02.2023,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Житомирі справу

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "УБМ-Груп"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Домобудівельна компанія "Фундамент"

про стягнення 300 495,59грн.

В судовому засіданні оголошувалась перерва з 01.03.2023 до 29.03.2023.

Товариство з обмеженою відповідальністю "УБМ-Груп" звернулося до Господарського суду Житомирської області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Домобудівельна компанія "Фундамент" про стягнення 300 495,59грн, з яких: 172 800,00грн основного боргу, 52 455,45грн пені, 34 560,00грн штрафу, 3 863,15грн 3% річних та 36 816,99грн інфляційних втрат, а також судових витрат.

Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням відповідачем зобов`язань за договором №16/21 від 07.06.2021.

Ухвалою Господарського суду Житомирської області від 05.01.2023 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін; судове засідання для розгляду справи по суті призначено на 13.02.2023.

Ухвалою Господарського суду Житомирської області від 13.02.2023 розгляд справи по суті відкладено на 01.03.2023.

17.02.2023 на електронну адресу суду від відповідача надійшов відзив від 15.02.2023 на позов з додатками в якому представник відповідача просив визнати поважними та поновити причини пропуску строку на подачу відзиву; прийняти до розгляду відзив на позов; відмовити позивачу у задоволенні позову у повному обсязі.

27.02.2023 на електронну адресу суду, а 28.02.2023 - на поштову адресу суду від позивача надійшла відповідь від 24.02.2023 на відзив з додатками.

В судовому засіданні 01.03.2023 заслухано пояснення представників сторін та ухвалено: поновити відповідачу строк на подачу відзиву на позов та прийнято його та відповідь позивача на відзив до розгляду.

В судовому засіданні 01.03.2023 оголошувалась перерва до 29.03.2023.

Представник позивача в судовому засіданні при розгляді справи по суті просив позов задовольнити з підстав, наведених у позові та відповіді на відзив відповідача (а.с. 1-6, 98-104).

Представник відповідача в судовому засіданні при розгляді справи по суті проти задоволення позову заперечила з підстав, наведених у відзиві на позов (а.с.63-70). Просила у позові відмовити з огляду на: відсутність належних доказів надання послуг відповідачу за договором у лютому 2022, зокрема, неподання до суду одного з первинних документів - довідки про вартість виконаних будівельних робіт та витрат форми №КБ-3 за лютий; відсутність підписаних зі сторони відповідача змінних рапортів роботи баштового крану, які повинні щоденно та щомісячно передаватись від позивача відповідачу; зупинення господарської діяльності підприємства у зв`язку із військовою агресією проти України; відсутність коштів на поточних рахунках відповідача; відсутність обґрунтувань позивача завдання йому збитків; відсутність заборгованості відповідача перед позивачем за весь час дії договору; незабезпечення отримання первинних документів відповідачем, а не лише їх надсилання. Також вважає вимоги про стягнення штрафних санкцій безпідставними, необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню. Водночас, навіть зважаючи на безпідставність позовних вимог, відповідач зазначає, що заявлені до стягнення штрафні санкції є надмірно великі і необґрунтовані, а у разі їх задоволення, останні підлягають зменшенню на 100%.

Заперечуючи проти доводів відповідача представник позивача зазначає, що у період з 01 по 23 лютого 2022 року баштовий кран КБ-674, інвентарний номер 53 відпрацював на будівельному об`єкті позивача 240 машино-годин про що щоденно підписувались в уповноваженого представника ТОВ "ДБК "Фундамент", на будівельному об`єкті, рапорт про роботу баштового крану за відпрацьовану зміну. Цей рапорт про роботу баштового крану залишався в побутовому (виробничому) приміщенні, яке знаходиться безпосередньо на будівельному об`єктів, а в кінці місяця рапорт передавався в економічно-договірний відділ позивача для оформлення первинних документів та подальшого їх направлення відповідачу. З 24 лютого 2022 року, у зв`язку зі збройною агресією російської федерації проти України, працівники позивача не мали доступу до будівельного об`єкта. Після припинення активних бойових дій на території міста Києва, представники позивача прийшли на будівельний об`єкт аби забрати рапорт про роботу баштового крану з метою подальшого оформлення первинних документів про надання послуг, але рапорт про роботу баштового карну зник з побутового (виробничого) приміщення. В свою чергу представники відповідача відмовилися повторно підписати рапорт про роботу баштового крану. Наголошує, що незважаючи на це, в силу умов пункту 2.5. договору, замовник зобов`язаний забезпечити мінімальну завантаженість роботи БК з розрахунку 26 календарних днів на місяць по 12 машино-годин за один робочий день або 312 машино-годин на місяць; в вразі не виконання цієї умови, оплатити роботу баштового крана з розрахунку 312 машино-годин або 224 640 (двісті двадцять чотири тисячі шістсот сорок) грн 00 коп. за один місяць (312 машино-годин х на 720 грн 00 коп, ціна однієї машино-години = 224 604,00). Відповідно, за період з 01 по 23 лютого 2022 року відповідач мав забезпечити баштовий кран роботою в кількості 20 календарних днів по 12 машино-годин або 240 машино-годин, в разі невиконаний даної умови відповідач зобов`язаний в будь-якому випадку сплатити на користь позивача 172 800 (сто сімдесят дві тисячі вісімсот) грн. 00 коп. (240 машино-годин х 720 грн 00 кой., ціна 1 машино-години = 172 800 грн 00 коп.).

Дослідивши наявні в матеріалах справи докази, заслухавши пояснення представників сторін, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, господарський суд,

ВСТАНОВИВ:

07.03.2021 між ТОВ "Домобудівельна компанія "Фундамент" (замовник/ відповідач) та ТОВ "УБМ -Груп" (виконавець/позивач) укладено договір №16/21 (а. с. 11-17; далі - договір), предметом якого є надання виконавцем послуг по виконанню будівельно-монтажних робіт (далі - послуги) на будівельному об`єкті "Будівництво житлових будинків з прибудованими нежитловими приміщеннями та дитячим дошкільним закладом за адресою: пров. Милославськнй, 37, 39, 41, 43, 45, 47, 49 та пров. Милославськнй, 34а, 40а, 42а, 44а, 46а, 50а, 52а, 54а, 56а, 46, 48, 50, 52, 54, 56 у Деснянському районі міста Києва. Житловий будинок №1. ТП 1 (І черга)" (далі - Будівельний об`єкт).

Відповідно до п. 1.2 договору, виконавець надає послуги на будівельному об`єкті баштовим(и) краном(ами), модифікації КБ-674 (далі - БК) в кількості, визначеній в проекті виконання робіт (далі - ПВР), а замовник організовує надання послуг БК на будівельному об`єкті та проводить своєчасну оплату наданих виконавцем послуг.

Згідно з п.4.1 договору загальна вартість послуг складається з сумарної вартості наданих послуг, зазначених в актах приймання-передачі виконання робіт (наданих послуг).

Оплата послуг виконавця проводиться по цінах наведених у п. 4.2 договору.

Порядок розрахунків визначено розділом 5 договору.

Як передбачено п.5.1 договору, виконавець щомісячно, протягом 3 (трьох) робочих днів з дати підписання представником замовника рапорту про роботу БК за звітний місяць, передає замовнику первинні документи разом з рапортом, оформлені по договірних цінах згідно розділу 4 даного Договору.

Згідно з пунктом 5.2 договору, замовник протягом 3 (трьох) робочих днів з дня отримання первинних документів підписує та скріпляє отримані документи своєю печаткою, а один їх примірник повертає виконавцю. При наявності зауважень до первинних документів або наданих послуг, замовник в триденний термін повертає виконавцю отримані первинні документи разом зі своїми письмовими зауваженнями для виправлення, виконавець коригує первинні документи або обґрунтовує перед замовником свій варіант оформлення протягом 3 (трьох) робочих днів з дати отримання зауважень.

Відповідно до п.5.3 договору, у випадку якщо, замовник не повернув виконавцю первинні документи протягом 3 (трьох) робочих днів з дня отримання та не надав жодних письмових зауважень стосовно отриманих первинних документів або наданих послуг, надані послуги (виконані роботи) вважаються такими, що надані (виконані) належним чином та прийняті замовником без зауважень у зв`язку з чим підлягають оплаті відповідно до пункту 5.4. Договору.

Пункт 5.4 договору передбачає, що замовник щомісячно до 10 числа проводить оплату наданих послуг за попередній місяць. Оплата наданих послуг проводиться на підставі первинних документів. При несплаті послуг до 10 числа виконавець має право в односторонньому порядку зупинити роботу БК до повного розрахунку за надані послуги, а в майбутньому надавати послуги на умовах повної або часткової передоплати.

Згідно з п. 6.2 договору, у разі порушення замовником строків оплати за договором, виконавець має право нарахувати замовнику пеню, у розмірі подвійної облікової ставки НБУ, що діяла в період, за який нараховується пеня. Пеня нараховується від суми заборгованості за кожний розпочатий день (добу) прострочення, нараховується протягом всього строку (періоду) прострочення виконання грошового зобов`язання до моменту його повного та належного виконання, при цьому грошові кошти, які надходять від замовника на рахунок виконавця за цим договором, за ініціативою виконавця можуть спрямовуватися в такому порядку: спочатку на сплату пені (в разі наявності заборгованості), а решта коштів спрямовується в рахунок погашення грошового зобов`язання замовника перед виконавцем. Такий порядок спрямування грошових коштів застосовується незалежно від того, яке призначення платежу зазначено в платіжних документах замовника. Сторони погодились, що строк нарахування та стягнення пені та штрафу складає 36 (тридцять шість) місяців.

При стягненні із замовника заборгованості в судовому порядку, виконавець має право додатково до суми заборгованості та пені нараховувати штраф в розмірі 20 % від суми заборгованості, яка існувала у Замовника перед Виконавцем на дату подання позовної заяви до суду (п.6.4 договору).

Відповідно до п.7.1-7.2 договору, цей договір вважається укладеним і набирає чинності з моменту його підписання уповноваженими представниками та скріплення печатками сторін. Строк дії цього договору починає свій перебіг у момент, визначений у п. 7.1 договору, і діє протягом одного року з дати його укладання, але у будь-якому випадку до повного виконання сторонами всіх своїх зобов`язань за даним договором. У випадку, якщо за 30 календарних днів до дати закінчення терміну дії цього договору, жодна сторона письмово не заявила про свій намір припинити дію договору, в такому випадку договір, автоматично продовжується на наступний календарний рік на тих самих умовах, з послідуючою автоматичною пролонгацією.

14.12.2021 ТОВ "ДБК "Фундамент" та ТОВ "УБМ-ГРУП" укладено додаткову угоду № 1 до договору, якою внесено зміни до пункту 4.2. договору, а саме змінено вартість послуг (а.с.18-19).

Договір та додаткова угода підписана представниками сторін, а їх підписи скріплені печатками товариств.

За ч.1 ст.901 ЦК України за договором про надання послуг одна сторона (виконавець) зобов`язується за завданням другої сторони (замовника) надати послугу, яка споживається в процесі вчинення певної дії або здійснення певної діяльності, а замовник зобов`язується оплатити виконавцеві зазначену послугу, якщо інше не встановлено договором.

Згідно з ч. 1 ст. 902 ЦК України виконавець повинен надати послугу особисто.

Частиною 1 статті 903 ЦК України визначено, якщо договором передбачено надання послуг за плату, замовник зобов`язаний оплатити надану йому послугу в розмірі, у строки та в порядку, що встановлені договором.

Якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін) (ч.1 ст.530 ЦК України).

Як вбачається з матеріалів справи, на виконання умов договору №16/21 від 07.06.2021, позивачем у лютому 2022 надано відповідачу послуги по виконанню будівельно-монтажних роботах на загальну суму 172 800,00грн, що підтверджується актом приймання виконаних будівельних робіт №201 форми КБ-2в та довідкою про вартість виконаних будівельних робіт та витрат №201 форми КБ-3 за вказаний період (а.с.20, 106).

Позивачем 01.06.2022 року на юридичну адресу відповідача (11641, Житомирська область, Малинський район, село Пиріжки, вул. Соборна. 57. кім. 18) рекомендованим листом з описом надіслано акт приймання виконаних будівельних робіт від 28 лютого 2022 року № 201 та довідку про вартість виконаних будівельних робіт та витрат №201, що підтверджується накладною Укрпошти № 204 та фіскальним чеком (а.с.21, 108).

У відповідності до пункту 5.2. договору, замовник протягом 3 (трьох) робочих днів з дня отримання первинних документів підписує та скріпляє отримані документи своєю печаткою, а один їх примірник повертає виконавцю. При наявності зауважень до первинних документів або наданих послуг, замовник в триденний термін повертає виконавцю отримані первинні документи разом зі своїми письмовими зауваженнями для виправлення, виконавець коригує первинні документи або обґрунтовує перед замовником свій варіант оформлення протягом 3 (трьох) робочих днів з дати отримання зауважень.

Згідно статті 882 Цивільного кодексу України, замовник, який одержав повідомлення підрядника про готовність до передання робіт, виконаних за договором будівельного підряду, або, якщо це передбачено договором, - етапу робіт, зобов`язаний негайно розпочати їх прийнятної. Замовник організовує та здійснює прийняття робіт за свій рахунок, якщо інше не встановлено договором. Передання робіт підрядником і прийняття їх замовником оформляється актом, підписаним обома сторонами. У разі відмови однієї із сторін від підписання акта про це вказується в акті і він підписується другою стороною. Акт, підписаний однією стороною, може бути визнаний судом недійсним лише у разі, якщо мотиви відмови другої сторони від підписання акта визнані судом обґрунтованими.

З вищезазначеного вбачається, що відповідач зобов`язаний був прийняти виконані роботи протягом трьох днів з дня отримання акту приймання виконаних будівельних робіт та довідки про вартість виконаних будівельних робіт або надати позивачу вмотивовану відмову від підписання отриманих актів приймання виконаних будівельних робіт.

Однак, відповідач акт приймання виконаних будівельних робіт № 201 та довідку про вартість виконаних будівельних робіт та витрат №201 від 28.02.2022 року не підписав, зауважень щодо наданих послуг позивачу не висловив, первинні документи позивачу не повернув.

Доводи представника відповідача про те, що позивач мав забезпечити отримання первинних документів відповідачем, а не лише їх надсилання, суд вважає безпідставними, оскільки за умовами п.5.2 договору, саме на відповідача покладено обов`язок отримання первинних документів. Відповідно, суд погоджується з позицією позивача про те, що направлення поштової кореспонденції на дійсну юридичну адресу відповідача є достатнім для того щоб вважати, що відповідач отримав первинні документи, оскільки отримання кореспонденції відповідачем перебуває поза межами контролю позивача та відповідно до пункту 94 Правил є прямим обов`язком відповідача (аналогічна правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі № 800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження № 11-268заі18), постановах Верховного Суду від 18 березня 2021 у справі № 911/3142/19, від 27 листопада 2019 року у справі №913/879/17, від 21 травня 2020 року у справі № 10/249-10/19, від 15 червня 2020 року у справі №24/260-23/52-6).

За умовами пункту 5.3 договору, у випадку якщо, замовник не повернув виконавцю первинні документи протягом 3 (трьох) робочих днів з дня отримання та не надав жодних письмових зауважень стосовно отриманих первинних документів або наданих послуг, надані послуги (виконані роботи) вважаються такими, що надані (виконані) належним чином та прийняті замовником без зауважень у зв`язку з чим підлягають оплаті відповідно до пункту 5.4. Договору.

Враховуючи те, що позивач не отримав від відповідача будь-яких письмових зауважень щодо якості, обсягу та вартості послуг наданих в лютому 2022 року, послуги надані позивачем в лютому 2022 року на суму 172 800 (сто сімдесят дві тисячі вісімсот) грн 00 коп, вважаються такими, що надані належним чином, прийняті відповідачем без зауважень та підлягають до оплати відповідно до умов пункту 5.4 договору.

Згідно з пунктом 5.4 договору, замовник щомісячно до 10 числа проводить оплату наданих послуг за попередній місяць. Оплата наданих послуг проводиться на підставі первинних документів.

За статтею 525 ЦК України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, а за відсутності таких вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться (ст. 526 ЦК України).

Відповідно до статті 627 ЦК України сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Відповідно до ч.1 ст.628 ЦК України, зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Згідно із ст. 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами.

З приводу посилань відповідача на непередання відповідачу змінних рапортів за лютий 2022, їх підписання відповідачем, судом враховується таке.

Згідно з пунктом 3.8 договору передбачено, щоденно по завершенню робочої зміни, кранівник виконавця надає представнику замовника для підписання рапорт про роботу БК за звітну зміну, а в останній робочий день звітного місяця надає представнику замовника для підписання рапорт про роботу БК за звітний місяць.

З огляду на збройну агресію російської федерації проти України, яка розпочалась 24.02.2022, суд вважає переконливими пояснення позивача про неможливість надання рапорту про роботу баштового крану у період з 01 по 23 лютого 2023 року у зв`язку з тим, що останній залишався в побутовому (виробничому) приміщенні безпосередньо на будівельному об`єкті та відсутністю у позивача з 24.02.2022 доступу до будівельного об`єкта.

При цьому, як уже зазначалось, відповідачем не було висловлено зауважень до первинних документів (акту приймання виконаних будівельних робіт № 201 та довідки про вартість виконаних будівельних робіт та витрат №201 від 28.02.2022 року) після їх направлення позивачем.

Посилання представника відповідача в судовому засіданні на простой баштового крану у лютому 2022 як підставу для несплати послуг, суд вважає необґрунтованими, оскільки відповідачем не доведено, що такий факт мав місце і саме з вини виконавця (п.2.6 договору).

Поряд з цим суд також враховує, що умовами п.2.5 договору передбачено обов`язок замовника забезпечити мінімальну завантаженість роботи баштового крану:

2.5.1. за один календарний місяць БК має відпрацювати мінімум 26 календарних днів, у разі коли БК за один календарний місяць відпрацював менше ніж 26 календарних днів, оплата проводиться, як за 26 календарних днів, з урахуванням підпункту 2.5.2. Договору. У випадку коли БК за один календарний місяць відпрацював більше ніж 26 календарних днів, оплата проводиться за фактично відпрацьовану кількість днів, з урахуванням підпункту 2.5.2. Договору;

2.5.2. за один робочий день БК має відпрацювати мінімум 12 машино-годин, у разі коли БК за один робочий день відпрацював менше 12 машино-годин, оплата проводиться, як за 12 машино-годин. У випадку коли БК відпрацював більше ніж 12 машино-годин за один робочий день, оплата проводиться за фактично відпрацьований час.

З вищезазначеного слідує, що відповідач зобов`язаний забезпечити баштовий кран роботою з розрахунку 26 календарних днів на місяць по 12 машино-годин за один робочий день або 312 машино-годин на місяць, в разі не виконання цією умови оплатити роботу баштового крана з розрахунку 312 машино-годин або 224 640 (двісті двадцять чотири тисячі шістсот сорок) грн 00 коп. за один місяць (312 машино-годин х на 720 грн 00 коп., ціна однієї машино-години = 224 640,00).

Враховуючи, що 24 лютого 2023 року розпочалася збройна агресією російської федерації проти України за період з 01 по 23 лютого 2022 року, відповідач мав забезпечити баштовий кран роботою в кількості 20 календарних днів по 12 машино-годин або 240 машино-годин. У разі невиконаний даної умови відповідач зобов`язаний в будь-якому випадку сплатити на користь позивача 172 800 (сто сімдесят дві тисячі вісімсот) грн. 00 коп. (240 машино-годин х 720 грн 00 коп, ціна 1 машино-години = 172 800 грн 00 коп).

Тобто, і з цих підстав вимоги позивача про сплату наданих послуг за роботу баштового крану є обґрунтованими.

При цьому суд зауважує, що за умовами пункту 5.3 договору, відповідач у будь-якому випадку мав провести оплату наданих послуг до 10 числа за попередній місяць. Інші строки сторонами не погоджувались і, відповідно, у позивача не існувало обов`язку надсилати відповідачу вимогу/претензію.

Однак, відповідач не надав суду доказів сплати заборгованості за лютий 2022 року в сумі 172 800,00грн, у погоджені в пункті 5.3 договору строки.

Враховуючи наведене, позивачем доведено обґрунтованість заявлених позовних вимог щодо стягнення боргу за надані у лютому 2022 року послуги по роботі баштового крану, що підтверджується наявними в матеріалах справи доказами, тому позовні вимоги про стягнення з відповідача на користь позивача 172 800,00грн основного боргу підлягають задоволенню.

Щодо обґрунтованості позовних вимог про стягнення 52 455,45грн пені, 34 560,00грн штрафу.

Відповідно до ч.1 ст.612 ЦК України, боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Як передбачено ст. 611 ЦК України, у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема, сплата неустойки.

Згідно з приписами ст. 549 ЦК України, неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

За умовами п. 6.2 договору, у разі порушення замовником строків оплати за договором, виконавець має право нарахувати замовнику пеню, у розмірі подвійної облікової ставки НБУ, що діяла в період, за який нараховується пеня. Пеня нараховується від суми боргу за кожний розпочатий день (добу) прострочення, протягом всього строку прострочення виконання грошового зобов`язання до моменту його повного та належного виконання, при цьому грошові кошти, які надходять від замовника на рахунок виконавця за договором, за ініціативою виконавця можуть спрямовуватися в такому порядку: спочатку на сплату пені (в разі наявності боргу); решта коштів спрямовується в рахунок погашення грошового зобов`язання замовника перед виконавцем. Такий порядок спрямування коштів застосовується незалежно від того, яке призначення платежу зазначено в платіжних документах замовника.

Сторони погодились, що строк нарахування та стягнення пені та штрафу складає 36 (тридцять шість) місяців.

За умовами п.6.4 договору при стягненні із замовника боргу в судовому порядку, виконавець має право додатково до суми боргу та пені нарахувати штраф в розмірі 20% від суми заборгованості, яка існувала у замовника перед виконавцем на дату подання позовної заяви до суду.

Право встановити в договорі розмір та порядок нарахування штрафу надано сторонам ч. 4 ст. 231 ГК України.

Порушення виконання господарських зобов`язань чинне законодавство не установлює для учасників господарських відносин обмежень передбачати в договорі одночасне стягнення пені та штрафу, що узгоджується із свободою договору, за ст. 627 ЦК України, коли сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності справедливості.

Одночасне стягнення з учасника господарських відносин, який порушив господарське зобов`язання за договором, штрафу та пені не суперечить ст. 61 Конституції України, оскільки згідно зі ст. 549 ЦК України пеня та штраф є формами неустойки, а відповідно до ст. 230 ГК України - видами штрафних санкцій, тобто не є окремими та самостійними видами юридичної відповідальності. У межах одного виду відповідальності може застосовуватися різний набір санкцій.

Договором передбачено господарсько-правову відповідальність за порушення умов договору у вигляді сплати неустойки - пені та штрафу.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах КГС у складі Верховного суду від 09.02.2018 у справі №911/2813/17 та від 22.03.2018 у справі №911/1351/17.

Перевіривши за допомогою калькулятора підрахунку заборгованості та штрафних санкцій LIGA 360 (https://ips.ligazakon.net/calculator/ff?utm_source) розрахунок 52 455,45грн пені, 34 560,00грн штрафу, суд прийшов до висновку про його правильність.

Поряд з цим, у відзиві відповідач заявив про зменшення штрафних санкцій.

Відповідно до частини першої статті 233 ГК України у разі якщо належні до сплати штрафні санкції надмірно великі порівняно із збитками кредитора, суд має право зменшити розмір санкцій. При цьому повинно бути взято до уваги: ступінь виконання зобов`язання боржником; майновий стан сторін, які беруть участь у зобов`язанні; не лише майнові, але й інші інтереси сторін, що заслуговують на увагу.

Загальною ознакою цивільно-правової відповідальності є її компенсаторний характер. Заходи цивільно-правової відповідальності спрямовані не на покарання боржника, а на відновлення майнової сфери потерпілого від правопорушення. Одним з принципів цивільного права є компенсація майнових втрат особи, що заподіяні правопорушенням, вчиненим іншою особою. Цій меті, насамперед, слугує стягнення збитків. Розмір збитків в момент правопорушення, зазвичай, ще не є відомим, а дійсний розмір збитків у більшості випадків довести або складно, або неможливо взагалі.

З метою захисту інтересів постраждалої сторони законодавець може встановлювати правила, спрямовані на те, щоб така сторона не була позбавлена компенсації своїх майнових втрат. Такі правила мають на меті компенсацію постраждалій стороні за рахунок правопорушника у певному заздалегідь визначеному розмірі (встановленому законом або договором) майнових втрат у спрощеному порівняно зі стягненням збитків порядку, і ця спрощеність полягає в тому, що кредитор (постраждала сторона) не повинен доводити розмір його втрат, на відміну від доведення розміру збитків.

Наприклад, такими правилами є правила про неустойку, передбачені статтями 549-552 ЦК України. Для того щоб неустойка не набула ознак каральної санкції, діє правило частини третьої статті 551 ЦК України про те, що суд вправі зменшити розмір неустойки, якщо він є завеликим порівняно зі збитками, які розумно можна було б передбачити. Якщо неустойка стягується понад збитки (частина перша статті 624 ЦК України), то вона також не є каральною санкцією, а має саме компенсаційний характер.

Така неустойка стягується не понад дійсні збитки, а лише понад збитки у доведеному розмірі, які, як правило, є меншими за дійсні збитки. Для запобігання перетворенню неустойки на каральну санкцію суд має застосовувати право на її зменшення. Тож право суду на зменшення неустойки є проявом принципу пропорційності у цивільному праві.

Відповідачем до відзиву додано копії наказу №11 від 24.02.2022 про призупинення господарської діяльності підприємства у зв`язку з військовою агресією проти України, наказу №140/с від 21.03.2022 про призупинення дії трудового договору із працівника із додатком до наказу із зазначеним списком працівників, а також копії довідок "Асвіо Банк" від 05.09.2022 за вих. №1637 та Акціонерного комерційного банку "Індустріалбанк" від 05.09.2022 про відсутність коштів на поточних рахунках відповідача (а. с. 70 на звороті - 78).

Разом з цим суд звертає увагу і на ту обставину, що позивачем не обґрунтовано завдання йому збитків порушенням зобов`язання відповідачем.

Таким чином, при вирішенні питання про можливість зменшення пені, суд бере до уваги майновий стан сторін і оцінює співвідношення розміру заявлених штрафних санкцій, зокрема, із розміром збитків кредитора, враховує інтереси обох сторін з метою дотримання балансу інтересів сторін та з урахуванням засад справедливості, добросовісності та розумності, як складових елементів загального конституційного принципу верховенства права.

Враховуючи подані відповідачем до відзиву документи, а також що винятковість обставин є оціночним поняттям, господарський суд дійшов висновку про наявність виняткових обставин, які є підставою для зменшення розміру пені та штрафу на 50% - до 26 227,73грн та штрафу до 17 280,00грн.

Також позивачем заявлено до стягнення 3 863,15грн 3% річних та 36 816,99грн інфляційних втрат.

Відповідно до ч.2 ст.625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Виходячи із положень зазначеної норми, наслідки прострочення боржником грошового зобов`язання у вигляді інфляційного нарахування на суму боргу та 3% річних, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом, не є санкціями, а виступають способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат кредиторів від знецінення грошових коштів внаслідок інфляційних процесів та отриманні компенсації (плати) від боржника за користування утримання ним грошовими коштами, належними до сплати кредиторові, а тому ці кошти нараховуються незалежно від вини боржника та незалежно від сплати ним неустойки за порушення виконання зобов`язання.

За своїми ознаками, 3% річних є платою за користування чужими коштами в період прострочення виконання відповідачем його договірного зобов`язання.

За розрахунком суду здійсненим за допомогою калькулятора підрахунку заборгованості та штрафних санкцій LIGA 360 (https://ips.ligazakon.net/calculator/ff?utm_source), нарахування 3 863,15грн 3% річних позивачем проведено вірно. Інфляційні втрати за визначений позивачем період згідно розрахунком суду становлять 38 284,31грн, однак позивачем заявлено до стягнення меншу суму, а саме 36 816,99грн, що є його правом.

При цьому суд також враховує, що зобов`язання зі сплати інфляційних втрат та трьох процентів річних є акцесорним, додатковим до основного, залежить від основного зобов`язання і поділяє його долю тобто, що інфляційні втрати не є штрафними санкціями, а входять до складу грошового зобов`язання. Аналогічний правовий висновок, викладений у постанові Великої Палата Верховного Суду від 07.04.2020 у справі № 910/4590/19, у постанові Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 23.03.2023 у справі №920/505/22.

За викладеного, вимоги позивача про стягнення з відповідача 3 863,15грн 3% річних та 36 816,99грн інфляційних втрат є правомірними та підлягають задоволенню.

Статтею 74 ГПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень.

Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (ст. 73 ГПК України).

Відповідач доказів проведення розрахунку з позивачем суду не надав.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку позовні вимоги про стягнення 172 800,00грн заборгованості, 26 227,73грн пені, 17 280,00грн штрафу, 3 863,15грн 3% річних, 36 816,99грн інфляційних втрат є обґрунтованими, заявленими відповідно до вимог чинного законодавства, підтверджуються належними доказами, які є в матеріалах справи та підлягають задоволенню. У вимогах про стягнення 26 227,73грн та штрафу до 17 280,00грн суд відмовляє.

Судовий збір, в порядку ст. 129 Господарського процесуального кодексу України, покладається на відповідача.

Керуючись статтями123, 129, 233, 236 - 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд,-

ВИРІШИВ:

1. Позов задовольнити частково.

2. Зменшити розмір пені до 26 227,73грн та штрафу до 17 280,00грн.

3. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Домобудівельна компанія "Фундамент" (11641, Житомирська область, Малинський район, с. Пиріжки, вул. Соборна, буд.57, кімната 18; ідентифікаційний код 40048603) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "УБМ-Груп" (04209, м.Київ, вул. Лебединська, буд. 2 ЛІТЕРА А; ідентифікаційний код 39907319):

- 172 800,00грн заборгованості,

- 26 227,73грн пені,

- 17 280,00грн штрафу,

- 3 863,15грн 3% річних,

- 36 816,99грн інфляційних втрат,

- 4 507,43грн витрат по сплаті судового збору.

4. В іншій частині позову відмовити.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складено: 03.04.23

Суддя Кравець С.Г.

Віддрукувати:

1 - до справи,

2 - позивачу (рек.),

3 - відповідачу (рек.),

та на електронну пошту: , , ,