УХВАЛА

27 березня 2023 року

м. Київ

cправа № 910/13325/21

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Кондратова І.Д. - головуючий, судді - Вронська Г.О., Губенко Н.М.,

розглянувши касаційну скаргу Фонду гарантування вкладів фізичних осіб

на рішення Господарського суду Одеської області

(суддя - Літвінов С.В.)

від 11.05.2022

та постанову Південно-західного апеляційного господарського суду

(головуючий -Поліщук Л.В., судді - Богатир К.В., Таран С.В.)

від 08.02.2023

у справі за позовом Фонду гарантування вкладів фізичних осіб

до: 1. ОСОБА_1 ;

2. ОСОБА_2 ;

3. ОСОБА_3 ;

4. ОСОБА_4 ;

5. ОСОБА_5 ;

6. ОСОБА_6 ;

7. ОСОБА_7 ;

8. ОСОБА_8 ;

9. ОСОБА_9

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідачів - Товариства з обмеженою відповідальністю "ЗОКЕМА-ІНВЕСТ"

про стягнення 142 301 156,2 грн,

ВСТАНОВИВ:

1. У серпні 2021 року Фонд гарантування вкладів фізичних осіб (далі - Фонд) звернувся до Господарського суду міста Києва з позовною заявою до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_10 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 про відшкодування шкоди в розмірі 142 301 156,20 грн, завданої Публічному акціонерному товариству "Фінбанк" (далі - Товариство) рішеннями відповідачів, як пов`язаними посадовими особами та членами керівних органів.

2. Позов поданий на підставі статті 52 Закону України "Про систему гарантування вкладів фізичних осіб" та обґрунтований тим, що під час здійснення ліквідаційної процедури Товариства, за результатами якої залишились незадоволеними вимоги кредиторів на суму 142 301 156,20 грн у зв`язку із недостатністю майна для їх задоволення, Фондом виявлено факти прийняття пов`язаними особами банку необґрунтованих рішень з кредитування юридичних осіб без додержання основних принципів кредитування, у тому числі без перевірки кредитоспроможності позичальників та без перевірки наявності ліквідного забезпечення таких кредитів, за результатами яких здійснено ряд завідомо збиткових активних операцій, які прямо суперечили інтересам банку та його кредиторам.

3. Ухвалою Господарського суду міста Києва від 18.08.2021 позовну заяву направлено за підсудністю до Господарського суду Одеської області за місцезнаходженням юридичної особи, якій заподіяно збитки.

4. Рішенням Господарського суду Одеської області від 11.05.2022, залишеним без змін постановою Південно-західного апеляційного господарського суду від 08.02.2023, у задоволенні позову відмовлено повністю.

5. Суд першої інстанції, з яким погодився суд апеляційної інстанції, дійшов висновку щодо відсутності складу цивільного правопорушення, що має наслідком відмову у позові. Зокрема, суди виходили з того, що:

- право вимагати шкоду, завдану Товариству неправомірними діями відповідачів щодо кредитних договорів № 302/06/08 від 05.06.2008 та № 538/11/08 від 27.11.2008 (а саме неправомірної заміни забезпечення за цими договорами) було правомірно відступлене від Товариства до ТОВ "ЗОКЕМА-ІНВЕСТ" відповідно до договорів №15112018/1 від 15.11.2018 і №15112018/2 від 15.11.2018;

- відсутність забезпечення за договорами у вигляді нерухомого майна (нежитлових будівель санаторію "Молдова", що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 ) не потягло за собою знецінення права вимоги за ними, а дії пов`язаних осіб Товариства не спричинили жодних негативних наслідків для банку;

- рішення Правління Національного банку України від 07.04.2017 №217-рш/БТ щодо віднесення Товариства до категорії неплатоспроможних не пов`язано з виною будь-кого із власників істотної участі чи керівників банку. Таким чином, вина відповідачів у цій справі не презюмується, отже, саме позивач має довести: (1) факт заподіяння шкоди протиправними діями або бездіяльністю власників істотної участі, контролерів та керівників банку (невиконання передбачених законодавством обов`язків щодо вжиття своєчасних заходів для запобігання настання неплатоспроможності банку) та належність відповідачів до вказаних осіб; (2) розмір завданої шкоди; (3) причинно-наслідковий зв`язок між заподіяною шкодою та поведінкою відповідачів (їх дій або бездіяльності);

- зазначені вище порушення відбулись протягом 2017 року, коли більшість із відповідачів не займали в Товаристві жодної посади;

- доводи позивача про факт заподіяння шкоди протиправними діями відповідачів та про причинно-наслідковий зв`язок між заподіяною шкодою та поведінкою відповідачів не підтверджена, а навіть спростовується.

6. 06 березня 2023 року Фонд звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою, в якій просить судові рішення скасувати та ухвалити нове рішення, яким позов задовольнити в повному обсязі.

7. У касаційній скарзі скаржник заявив клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження.

8. Верховний Суд залишає клопотання без розгляду, оскільки строк на касаційне оскарження не пропущений. Касаційна скарга подана 06.03.2023, протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення (13.02.2023), що передбачено абзацом 2 частини першої статті 288 ГПК України.

9. На виконання вимог пункту 5 частини другої статті 290 ГПК України підстави, на яких подається касаційна скарга, скаржник визначає пункти 1 та 4 частини другої статті 287 цього Кодексу.

10. В обґрунтування доводів та вимог касаційної скарги, передбачених підставою касаційного оскарження згідно з пунктом 1 частини другої статті 287 ГПК України, скаржник посилається на неправильне застосування судами попередніх інстанцій норм статей 92, 543, 1166, 1190 Цивільного кодексу України, статті 52 Закону України "Про систему гарантування вкладів фізичних осіб", статей 43, 44, 49, 58 Закону України "Про банки і банківську діяльність", статей 89, 346 Господарського кодексу України та статті 63 Закону України "Про акціонерні товариства", оскільки дійшли помилкового висновку щодо відмови в задоволенні позову з підстав недоведеності вини відповідачів, покладаючи обов`язок доведення вини на позивача, не врахували вказаних норм матеріального права та не звернули уваги на зміст зобов`язань відповідачів у спірних правовідносинах. Скаржник зазначає, що:

1) суд апеляційної інстанції дійшов висновку щодо не доведення позивачем, що дії відповідачів стосовно розірвання іпотечних договорів мали прямим наслідком знецінення вартості права вимоги за кредитними договорами. Суд резюмує відсутність вини відповідачів, проте одночасно підтверджує наявність як самого факту розірвання іпотечних договорів так і наявність збитків, що виникли як наслідок надання кредитів. При цьому, суди не врахували висновки, викладені у постановах Верховного Суду від 23.01.2018 у справі №753/7281/15-ц (провадження №61-1832св17), від 23.01.2018 у справі № 686/20040/2012 (провадження №61-672св18), від 06.02.2018 у справі № 334/9899/14 (провадження №61-474св18) та у постанові Верховного Суду України від 03.12.2014 у справі №6-183цс14 щодо застосування статті 1166 Цивільного кодексу України (законом не покладається на позивача обов`язок доказування вини відповідача в заподіянні шкоди, він лише повинен доказати факт заподіяння такої шкоди відповідачем та її розмір. Тобто відсутність вини у завданні шкоди повинен доводити сам завдавач шкоди, а позивач доводить лише факти, на яких ґрунтуються його позовні вимоги...);

2) судами не застосовано до спірних правовідносин норми статті 92 Цивільного кодексу України і не перевірено рішення відповідачів на предмет їх добросовісності, розумності та відповідності інтересам Банку, та не враховано висновки, викладені у постановах Верховного Суду від 14.09.2021 у справі № 910/11371/18, від 25.05.2021 у справі № 910/11027/18, від 28.10.2021 у справі № 910/9851/20, від 08.02.2022 у справі № 910/15260/18, від 25.07.2022 у справі № 922/2860/18, від 21.07.2021 у справі № 910/12930/18, від 04.12.2018 у справі № 910/21493/17, від 26.11.2019 у справі № 910/20261/16, від 22.10.2019 у справі № 911/2129/17 (особи, які виступають від імені юридичної особи, зобов`язані діяти не лише в межах своїх повноважень, але й добросовісно і розумно; якщо фідуціарні обов`язки порушуються, суди можуть визнати керівника банку персонально відповідальним за шкоду або упущену вигоду банку, до фідуціарних обов`язків належать два таких основних обов`язки: обов`язок лояльності та обов`язок сумлінності; при застосуванні статті 92 Цивільного кодексу України слід оцінювати не лише формальну сторону питання - дотримання посадовою особою всіх положень законодавства, статуту, рішень загальних зборів учасників/акціонерів тощо, адже навіть коли посадова особа формально виконала всі вимоги законодавства та установчих документів товариства, її дії (бездіяльність) можуть не бути добросовісними, розумними та вчиненими в інтересах товариства);

3) суди попередніх інстанцій замість стандарту доказування "вірогідність доказів" застосували стандарт "достатності доказів" та не врахували висновки, викладені у постановах Верховного Суду від 02.10.2018 у справі № 910/18036/17, від 25.07.2022 у справі № 922/2860/18, від 02.10.2018 у справі № 910/14//17, від 23.10.2019 у справі № 917/1307/18, від 18.11.2019 у справі № 902/761/18, від 04.12.2019 у справі № 917/2101/17, від 07.07.2021 у справі № 916/2620/20 щодо застосування стандарту доказування "баланс імовірностей" (balance of probabilities) або "перевага доказів" (preponderance of the evidence), а також щодо його відмінності від стандарту доказування "достатність доказів" (аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 02.10.2018 у справі № 910/18036/17).

11. Обґрунтовуючи підставу касаційного оскарження, передбачену пункт 4 частини другої статті 287 ГПК України скаржник посилається на порушення судами норм частин першої та третьої статті 74, частини другої статті 76, частин першої та другої статті 86, частини п`ятої статті 236 ГПК України, оскільки суди не дослідили зібрані у справі докази, надані позивачем, а саме: копії протоколів засідання Наглядової ради Товариства від 26.12.2011 №26/12/11-КД, від 27.10.2011 № 27/10/11-КД, виписки по особовому рахунку Товариства, клопотання товариства про надання стабілізаційного кредиту від 22.10.2012 №01-24/4196, витяги з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, надані на підтвердження існування договорів про забезпечення та їх подальше розірвання (пункту 1 частини третьої статті 310 ГПК України).

12. Верховний Суд перевірив матеріали касаційної скарги та дійшов висновку про наявність підстав для відкриття касаційного провадження з підстав, передбачених пунктами 1, 4 частини другої статті 287 ГПК України, оскільки зміст касаційної скарги та доданих до неї матеріалів відповідає вимогам параграфу 1 глави 2 Розділу IV цього Кодексу.

Керуючись нормами статей 234, 288, 290, 294, частини четвертої статті 197, пунктами 1, 4 частини другої статті 287, частини третьої статті 301 ГПК України, Верховний Суд

У Х В А Л И В:

1. Відкрити касаційне провадження у справі № 910/13325/21 за касаційною скаргою Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на рішення Господарського суду Одеської області від 11.05.2022 та постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 08.02.2023.

2. Призначити до розгляду касаційну скаргу Фонду гарантування вкладів фізичних осіб у справі № 910/13325/21 на 16 травня 2023 року о 10:40 год у відкритому судовому засіданні у приміщенні Касаційного господарського суду за адресою: м. Київ, вул. О. Копиленка, 6, в залі судових засідань № 2 (кабінет № 209).

3. Явка учасників справи в судове засідання не є обов`язковою.

4. Встановити учасникам справи строк для подання відзиву на касаційну скаргу з доказами надсилання копій відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи до 25 квітня 2023 року.

5. Роз`яснити учасникам справи, що вони мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, в тому числі поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів та електронного підпису згідно з вимогами Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положень, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

6. Роз`яснити представникам учасників справи - адвокатам Ковалику В.В., Гончарову Є.В., Волковій М.Ю., Ігнатьєвій І.П. обов`язок реєструвати офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі відповідно до частини шостої статті 6 ГПК України. Інші особи, які не зазначені в цій нормі, реєструють свої офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в добровільному порядку.

7. Витребувати з Господарського суду Одеської області або Південно-західного апеляційного господарського суду матеріали справи № 910/13325/21.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Головуючий І. Кондратова

Судді Г. Вронська

Н. Губенко

До уваги учасників судового процесу!

Суди продовжують працювати. Проте в умовах воєнного стану проведення відкритих судових засідань має певні особливості щодо належного повідомлення учасників процесу про час та місце судових засідань, явки до суду та забезпечення безпеки відвідувачів. Неявка сторін з невідомих причин може завадити своєчасному розгляду справи навіть за умови явки представників інших сторін.

Просимо дотримуватися процесуальних норм, виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу:

- максимально реалізувати право на участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду, передбачене статтею 197 Господарського процесуального кодексу України;

- за відсутності нагальної потреби в участі в судовому засіданні в приміщенні Касаційного господарського суду подати клопотання про розгляд справи без участі учасників справи, а за наявності такої потреби - повідомити про це суд.

Про свій вибір просимо завчасно повідомити суд поштою чи в електронному вигляді із застосуванням електронного цифрового підпису на електронну адресу суду () або використати для цього підсистему Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи "Електронний суд".

Звертаємо увагу на особливості розгляду справи в особливий період (на період дії правового режиму воєнного стану) та порядок дій учасників судового процесу під час сигналу "Повітряна тривога":

- після надходження сигналу "Повітряна тривога" розгляд справ, призначених до розгляду у відкритому судовому засіданні, не здійснюється. У судовому засіданні буде оголошуватися перерва;

- розгляд справ відбудеться через 30 хвилин після відбою тривоги у порядку черговості відповідно до переліку справ, призначених до розгляду у відкритому судовому засіданні. У разі, якщо повітряна тривога триватиме після 15:00 год, судові справи будуть зняті з розгляду. Про дату, час і місце наступного судового засідання учасники справи будуть повідомлені ухвалою;

- найближча до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду (вул. О. Копиленка, 6) захисна споруда, визначена Київською міською державною адміністрацією, для укриття населення під час сигналу "Повітряна тривога", розташована на: вул. Лейпцизька,2 (2-ий під`їзд). Захисними спорудами визначено також станції метро "Печерська" та "Арсенальна";

- до повідомлення про закінчення повітряної тривоги заборонено пропуск учасників судового процесу на територію Верховного Суду;

- якщо за об`єктивних обставин учасник справи не може прибути в судове засідання після відбою тривоги, рекомендовано подати клопотання про відкладення судового засідання з наведенням поважних причин або про проведення відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

Касаційний господарський суд