ЦЕНТРАЛЬНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31.03.2023 року м.Дніпро Справа № 912/498/22

Центральний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого судді Орєшкіної Е.В. (доповідач),

суддів Березкіної О.В., Кощеєва І.М.

розглянувши в порядку письмового провадження без виклику (повідомлення) сторін матеріали апеляційної скарги Кіровоградської обласної прокуратури на рішення Господарського суду Кіровоградської області від 16.06.2022 (суддя Бестаченко О.Л., повне рішення складено 16.06.2022) у справі №912/498/22

за позовом: Першого заступника керівника Знам`янської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області), м. Кривий Ріг, Дніпропетровська область

до відповідача: Суботцівської сільської ради Кропивницького району Кіровоградської області, с. Суботці, Кропивницький район, Кіровоградська область

про стягнення 74 125,80 грн

ВСТАНОВИВ:

Перший заступник керівника Знам`янської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) звернувся до Господарського суду Кіровоградської області з позовом про стягнення з Суботцівської сільської ради Кропивницького району Кіровоградської області на користь держави в особі Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу внаслідок засмічення земельної ділянки побутовими відходами, в сумі 74 125,80 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані порушенням відповідачем законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів внаслідок засмічення земельної ділянки твердими побутовими відходами, що є порушення Закону України "Про охорону земель" та Закону України "Про відходи".

Рішенням Господарського суду Кіровоградської області від 16.06.2022 у справі №912/498/22 у задоволенні позову відмовлено.

Рішення місцевого господарського суду мотивоване недоведеністю обставин, які є необхідними для кваліфікації правопорушення як засмічення земельної ділянки, а саме, що зафіксоване в акті перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства від 14.04.2021 №3.4/21-37 засмічення земельної ділянки твердими побутовими відходами призвело або може призвести до забруднення навколишнього природного середовища, прямого чи опосередкованого шкідливого впливу на здоров`я людини; не обґрунтовано, що виявлені під час перевірки тверді побутові відходи мають ознаки забруднюючих елементів та наслідків їх впливу на стан земель.

Не погодившись із зазначеним рішенням, Кіровоградська обласна прокуратура звернулась до Центрального апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, якою просить рішення Господарського суду Кіровоградської області від 16.06.2022 у справі №912/498/22 скасувати, прийняти нове рішення про задоволення позову.

Апеляційна скарга обґрунтована наступним:

- судом при прийнятті оскаржуваного рішення не враховано, що прокурор звернувся з позовом про стягнення збитків, заподіяних засміченням земельної ділянки твердими побутовими відходами; площу земельної ділянки (777 м2) та великий об`єм відходів (більше 350 м3);

- засмічення земельної ділянки твердими побутовими відходами призводить або може призвести до забруднення навколишнього природного середовища, прямого чи опосередкованого шкідливого впливу на здоров`я людини;

- є помилковим висновок суду, що факт притягнення особи до адміністративної відповідальності та сплата відповідного штрафу не є доказом заподіяння шкоди;

- зі змісту постанови Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградські області) про накладення адміністративного стягнення №211867 від 14.04.2021 ОСОБА_1 визнано винним саме у засміченні земельної ділянки, яка прилегла до сміттєзвалища твердих побутових відходів Суботцівської сільської ради;

- наявні всі елементи складу цивільного правопорушення для стягнення з відповідача шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 07.07.2022 для розгляду апеляційної скарги визначена колегія суддів у складі: головуючий суддя Орєшкіна Е.В., судді: Березкіна О.В., Чус О.В.

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 11.07.2022 зазначеною колегією суддів витребувано з Господарського суду Кіровоградської області справу №912/498/22; відкладено вирішення питань, пов`язаних з рухом апеляційної скарги, до надходження до Центрального апеляційного господарського суду матеріалів справи №912/498/22.

20.07.2022 справа №912/498/22 надійшла до Центрального апеляційного господарського суду.

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 26.07.2022 апеляційну скаргу залишено без руху, Кіровоградській обласній прокуратурі наданий десятиденний строк на усунення недоліків апеляційної скарги та надання до апеляційного господарського суду належних доказів надіслання копії апеляційної скарги сторонам (описи вкладення у цінні листи, фіскальні чеки (в разі здійснення повторного відправлення)).

04.08.2022 від апелянта до Центрального апеляційного господарського суду надійшла заява про усунення недоліків апеляційної скарги з доданими доказами надіслання копії апеляційної скарги сторонам, отже недоліки апеляційної скарги усунені.

04.08.2022 у зв`язку з перебуванням у відпустці судді Березкіної О.В. для вирішення питання відкриття апеляційного провадження по справі здійснений повторний автоматизований перерозподіл, за результатами якого справу передано на розгляд колегії суддів у складі головуючого судді Орєшкіної Е.В., суддів Чус О.В., Кощеєва І.М.

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 05.08.2022 зазначеною колегією суддів прийнято до свого провадження справу №912/498/22 для вирішення питання відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Кіровоградської обласної прокуратури на рішення Господарського суду Кіровоградської області від 16.06.2022; відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Кіровоградської обласної прокуратури на рішення Господарського суду Кіровоградської області від 16.06.2022 у справі №912/498/22; розгляд апеляційної скарги визначено здійснювати в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами в порядку письмового провадження.

09.08.2022 від Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) до Центрального апеляційного господарського суду надійшли пояснення, в яких позивач просив рішення Господарського суду Кіровоградської області від 16.06.2022 у справі №912/498/22 скасувати, прийняти нове рішення про задоволення позову.

Подані пояснення обґрунтовані наступним:

- висновки, викладені в постановах Верховного Суду від 13.04.2018 у справі №904/6886/17, від 27.09.2018 у справі №909/6/18, від 25.10.2018 у справі №905/31/17, не можуть бути застосовані у справі №912/498/22;

- засмічення земельної ділянки може бути підтверджено актом перевірки, підписаного без заперечень, та добровільною сплатою штрафу;

- позовні вимоги є підтвердженими, судом не досліджувалося питання, чи дійсно підприємством засмічено земельну ділянку у тих об`ємах, які вказані в позові, та чи підтверджена сума завданих збитків, враховуючи формулу 6 Методики визначення розмірів шкоди, зумовленої забрудненням і засміченням земельних ресурсів через порушення природоохоронного законодавства.

25.08.2022 від Суботцівської сільської ради Кропивницького району Кіровоградської області до Центрального апеляційного господарського суду надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому відповідач просить залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення Господарського суду Кіровоградської області від 16.06.2022 у справі №912/498/22 без змін.

Поданий відзив на апеляційну скаргу обґрунтований наступним:

- згідно рішення Суботцівської сільської ради №1058 від 18.06.2020 земельна ділянка кадастровий номер :02:000:9051 надана в постійне користування СКП «Сількомунгосп»;

- місцеві ради не несуть відповідальності за порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища на їх території невстановленими особами;

- при проведенні перевірки позивачем не встановлювалось та не зазначалось про те, що таке засмічення призвело або могло призвести до забруднення навколишнього природного середовища;

- сплата штрафу за вчинення адміністративного правопорушення не є доказом визнання шкоди;

- акт перевірки не доводить повного складу цивільного правопорушення;

- позивачем не доведено, що засмічення земельної ділянки відбулось в результаті діяльності відповідача та що безхазяйне майно належить саме йому;

- ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» не передбачено відшкодування шкоди органами місцевого самоврядування;

- факт сплати адміністративного штрафу не пов`язаний з погодженням відшкодування шкоди саме радою, оскільки адміністративна відповідальність передбачена стосовно посадових осіб місцевого самоврядування за невиконання самоврядних повноважень у сфері охорони навколишнього природного середовища, передбачених Законами України «Про місцеве самоврядування в Україні» та «Про охорону навколишнього природного середовища».

01.09.2022 від першого заступника керівника Знам`янської окружної прокуратури Кіровоградської області до Центрального апеляційного господарського суду надійшла відповідь на відзив на апеляційну скаргу, в якій прокурор зазначив, що судом першої інстанції не взято до уваги, що предметом позову є стягнення збитків, заподіяних засміченням земельної ділянки твердими побутовими відходами, які призводять або можуть призвести до забруднення навколишнього природного середовища, прямого чи опосередкованого шкідливого впливу на здоров`я людини; не враховано значну площу засміченої земельної ділянки (777 м2) і великий об`єм відходів (більше 350 м3); є помилковим висновок, що факт притягнення особи до адміністративної відповідальності та сплата штрафу не є доказом заподіяння шкоди; ОСОБА_1 як посадову особу органу місцевого самоврядування було визнано винним саме у засміченні земельної ділянки, яка прилегла до сміттєзвалища твердих побутових відходів Суботцівської сільської ради; акт перевірки від 14.04.2021 є належним доказом у справі, який встановлює факт забруднення та засмічення відповідачем земель, містить всі дані, достатні для проведення розрахунку збитків; наявні всі елементи складу цивільного правопорушення.

31.03.2023 у зв`язку з виходом з відпустки судді Березкіної О.В. та відпусткою судді Чус О.В. по справі здійснений повторний автоматизований перерозподіл, за результатами якого її передано на розгляд колегії суддів у складі головуючого судді Орєшкної Е.В., суддів Березкіної О.В., Кощеєва І.М.

Дослідивши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню.

З матеріалів справи вбачається, що 14.04.2021 Державною екологічною інспекцією Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) на підставі наказу Державної екологічної інспекції Придніпровського округу від 12.04.2021 №571, направлення на проведення перевірки від 12.04.202 №2-474-61, проведено позапланову перевірку дотримання вимог природоохоронного законодавства територіальної громади Суботцівської сільської ради.

Під час проведення позапланової перевірки при візуальному обстеженні встановлено факт засмічення земельної ділянки твердими побутовими відходами, загальною площею 777 кв.м, висотою 0,5 м, яка прилягає до діючого звалища твердих побутових відходів, що є порушенням ст. 33 Закону України "Про відходи", ст. 211 Земельного кодексу України. Заміри засмічення земельної ділянки проведені рулеткою вимірювальною Р5-УЗД №1113/006, свідоцтво про повірку законодавчого регульованого засобу вимірювальної техніки №933-М, чинне до 29.07.2021. В ході обстеження території Суботцівської сільської ради було виявлено несанкціоноване сміттєзвалище в районі вул. Калинова та вул. Берегова (площею близько 2 000 м2), що є порушенням ст. 21 Закону України «Про відходи». Перевіркою встановлено, що Суботцівською сільською радою не вживаються заходи щодо запобігання негативного і екологічно безпечного впливу на земельних ділянках, ліквідації наслідків такого впливу, що є порушенням ст. 33 Закону України "Про відходи", ст. 35 Закону України "Про охорону земель", про що складено акт перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства №3.4/21-37 від 14.04.2021, який відповідачем підписаний без зауважень.

Постановою Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградські області) про накладення адміністративного стягнення від 14.04.2021 №211867 голову Суботцівської сільської ради Борідченка Андрія Васильовича визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст. 52 Кодексу України про адміністративні правопорушення, та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 850,00 грн.

Вказана постанова в установленому порядку не оскаржувалась і 28.04.2021 Суботцівським сільським головою Борідченком А.В. сплачено суму штрафу в повному обсязі.

15.04.2021 Державною екологічною інспекцією Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) на адресу Суботцівської сільської ради скеровано вимогу від 15.04.2021 №3.4/21-29 (номер за штрихкодом 2-3137-34) щодо негайного вжиття заходів щодо ліквідації засмічення земельної ділянки (площею 777 м2 висотою 0,5 м) твердими побутовими відходами, яка прилягає до діючого звалища твердих побутових відходів на території Суботцівської сільської ради, ліквідації несанкціонованого сміттєзвалища в районі вул. Калинова та вул. Берегова у с. Суботці та недопущення в подальшому порушень вимог природоохоронного законодавства на підпорядкованій території.

Враховуючи викладене, на підставі матеріалів перевірки та Методики визначення розмірів шкоди, зумовленої забрудненням і засміченням земельних ресурсів через порушення природоохоронного законодавства, затвердженої наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища та ядерної безпеки України від 27.10.1997 року №171, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України від 05.05.1998 №285/2725 (зі змінами, внесеними згідно з наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища №149 від 04.04.2007, наказом Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів №241 від 04.11.2020), старшим державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Придніпровського округу 29.06.2021 здійснено розрахунок розміру відшкодування шкоди, заподіяної Суботцівською сільською радою внаслідок засмічення земельної ділянки побутовими відходами. Згідно вказаного розрахунку розмір збитків становить 74 125,80 грн.

Державною екологічною інспекцією Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) направлено до Суботцівської сільської ради претензію від 30.06.2022 № 3.4/264-ПР про відшкодування заподіяної шкоди в сумі 74 125,80 грн разом з розрахунком її розміру.

Відповідачем шкода в сумі 74 125,80 грн сплачена не була, що стало підставою для звернення прокурора до суду з даним позовом.

Статтею 13 Конституції України визначено, що земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією.

Відповідно до ст. ст. 66, 68 Конституції України кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки.

Статтею 5 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" визначено, що державній охороні і регулюванню використання на території України підлягають навколишнє природне середовище як сукупність природних і природно-соціальних умов та процесів, природні ресурси, як залучені в господарський обіг, так і невикористовувані в економіці в даний період (земля, надра, води, атмосферне повітря, ліс та інша рослинність, тваринний світ), ландшафти та інші природні комплекси.

Пунктом "а" ч. 1 ст. 20-2 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" визначено компетенцію центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів у сфері охорони навколишнього природного середовища належить, до якої належить організація і здійснення у межах компетенції державного нагляду (контролю) за додержанням центральними органами виконавчої влади та їх територіальними органами, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності та господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами вимог законодавства про використання та охорону земель та про поводження з відходами.

Відповідно до ст. 34 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" завдання контролю у галузі охорони навколишнього природного середовища полягають у забезпеченні додержання вимог законодавства про охорону навколишнього природного середовища всіма державними органами, підприємствами, установами та організаціями, незалежно від форм власності і підпорядкування, а також громадянами.

Державний контроль у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів (ст. 35 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища").

Відповідно до Положення про Державну екологічну інспекцію Придніпровського округу, затвердженого наказом Державної екологічної інспекції України №254 від 01.06.2021, Державна екологічна інспекція Придніпровського округу є міжрегіональним територіальним органом Держекоінспекції та їй підпорядковується. Повноваження Інспекції поширюються на територію Дніпропетровської та Кіровоградської областей.

Інспекція здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням територіальними органами центральних органів виконавчої влади, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності і господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами вимог законодавства про охорону земель та надр, зокрема щодо здійснення заходів із запобігання забрудненню земель хімічними та радіоактивними речовинами, відходами, стічними водами; додержання екологічних нормативів з питань використання та охорони земель; своєчасного та повного здійснення заходів із захисту земель від засмічення та забруднення відходами; пред`являє претензії про від шкодування шкоди, збитків і втрат. заподіяних державі внаслідок порушення законодавства з питань, що належать до її компетенції, та розраховує їх розмір, звертається до суду з відповідними позовами.

Згідно п. 4 наказу Державної екологічної інспекції України №503 від 22.12.2020 встановлено, що датою початку здійснення відповідних повноважень і виконання відповідних функцій Державною екологічною інспекцією Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) є 23.12.2020.

За таких обставин Державна екологічна інспекція Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) є органом, уповноваженим державною здійснювати повноваження щодо захисту порушених інтересів держави у зазначеній сфері правовідносин.

Місцевим господарським судом встановлено, що дотримуючись встановленої ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" процедури попереднього (до звернення до суду) повідомлення відповідного суб`єкта владних повноважень, Знам`янською окружною прокуратурою на адресу Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська Кіровоградська області) направлено лист від 20.09.2021 №12.52-70-3291вих-21, в якому, з посиланням на фактичні обставини й положення законодавства, проінформовано про наявні порушення інтересів держави внаслідок засмічення земельної ділянки побутовими відходами Суботцівською сільською радою Кропивницького району Кіровоградської області.

Однак, Державна екологічна інспекція Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) всупереч покладених на неї законодавством повноважень у передбаченому законом порядку належних, своєчасних та ефективних заходів, спрямованих на захист та відновлення порушених інтересів держави, не вживала, листом від 09.02.2022 №3-1017-34 повторно надала Знам`янській окружній прокуратурі Кіровоградської області матеріали перевірки та претензії по Суботцівській сільській раді для представництва інтересів Інспекції в суді.

Наведені обставини, а також той факт, що Державною екологічною інспекцією Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) неналежним чином здійснюється захист порушених інтересів держави в передбаченому законом порядку, свідчать про правомірність звернення прокурора з даним позовом до суду.

В силу ст. 66 Конституції України кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки.

Відповідно до ст. 37 Закону України "Про відходи" контроль у сфері поводження з відходами здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері санітарного та епідемічного благополуччя населення, місцеві державні адміністрації, виконавчі органи сільських, селищних, міських рад, громадські інспектори з благоустрою населених пунктів.

Статтею 33 Закону України "Про відходи" передбачено, що зберігання та видалення відходів здійснюються відповідно до вимог екологічної безпеки та способами, що забезпечують максимальне використання відходів чи передачу їх іншим споживачам (за винятком захоронення).

На кожне місце чи об`єкт зберігання або видалення відходів складається спеціальний паспорт, в якому зазначаються найменування та код відходів (згідно з державним класифікатором відходів), їх кількісний та якісний склад, походження, а також технічні характеристики місць чи об`єктів зберігання чи видалення і відомості про методи контролю та безпечної експлуатації цих місць чи об`єктів.

Видалення відходів здійснюється відповідно до встановлених законодавством вимог екологічної безпеки з обов`язковим забезпеченням можливості утилізації чи захоронення залишкових продуктів за погодженням з центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері санітарного та епідемічного благополуччя населення.

Зберігання та видалення відходів здійснюються в місцях, визначених органами місцевого самоврядування з врахуванням вимог земельного та природоохоронного законодавства, за наявності дозволу на здійснення операцій у сфері поводження з відходами, в якому визначені види та кількість відходів, загальні технічні вимоги, заходи безпеки, відомості щодо утворення, призначення, методів оброблення відходів відповідно до встановлених умов їх зберігання.

Визначені для зберігання та видалення відходів місця чи об`єкти повинні використовуватися лише для відходів, заявлених на одержання дозволу на здійснення операцій у сфері поводження з відходами.

Забороняється змішування чи захоронення відходів, для утилізації яких в Україні існує відповідна технологія.

Забороняється несанкціоноване скидання і розміщення відходів, у тому числі побутових, у підземних горизонтах, на території міст та інших населених пунктів, на територіях природно-заповідного фонду, на землях природоохоронного, оздоровчого, рекреаційного та історико-культурного призначення, в межах водоохоронних зон та зон санітарної охорони водних об`єктів, в інших місцях, що може створювати небезпеку для навколишнього природного середовища та здоров`я людини. Захоронення відходів у надрах допускається у виняткових випадках за результатами спеціальних досліджень з дотриманням норм і правил, передбачених законодавством України.

Відповідно до ст. 35 Закону України "Про охорону земель" власники і землекористувачі, в тому числі орендарі, земельних ділянок при здійсненні господарської діяльності зобов`язані:

- дотримуватися вимог земельного та природоохоронного законодавства України;

- проводити на земельних ділянках господарську діяльність способами, які не завдають шкідливого впливу на стан земель та родючість ґрунтів;

- підвищувати родючість ґрунтів та зберігати інші корисні властивості землі на основі застосування екологобезпечних технологій обробітку і техніки, здійснення інших заходів, які зменшують негативний вплив на ґрунти, запобігають безповоротній втраті гумусу, поживних елементів тощо;

- дотримуватися нормативів при здійсненні протиерозійних, агротехнічних, агрохімічних, меліоративних та інших заходів, пов`язаних з охороною земель, збереженням і підвищенням родючості ґрунтів;

- надавати відповідним органам виконавчої влади та органам місцевого самоврядування відомості про застосування пестицидів та агрохімікатів;

- сприяти систематичному проведенню вишукувальних, обстежувальних, розвідувальних робіт за станом земель, динамікою родючості ґрунтів;

- своєчасно інформувати відповідні органи виконавчої влади та органи місцевого самоврядування щодо стану, деградації та забруднення земельних ділянок;

- забезпечувати додержання встановленого законодавством України режиму використання земель, що підлягають особливій охороні;

- забезпечувати використання земельних ділянок за цільовим призначенням та дотримуватися встановлених обмежень (обтяжень) на земельну ділянку;

- забезпечувати захист земель від пожеж, ерозії, виснаження, забруднення, засмічення, засолення, осолонцювання, підкислення, перезволоження, підтоплення, заростання бур`янами, чагарниками і дрібноліссям;

- уживати заходів щодо запобігання негативному і екологонебезпечному впливу на земельні ділянки та ліквідації наслідків цього впливу.

Згідно ст. 15 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" місцеві ради несуть відповідальність за стан навколишнього природного середовища на своїй території і в межах своєї компетенції забезпечують реалізацію екологічної політики України, екологічних прав громадян; затверджують місцеві екологічні програми; організовують вивчення навколишнього природного середовища; здійснюють контроль за додержанням законодавства про охорону навколишнього природного середовища.

У статті 1 Закону України "Про відходи"зазначено, що відходами є будь-які речовини, матеріали і предмети, що утворилися у процесі виробництва чи споживання, а також товари (продукція), що повністю або частково втратили свої споживчі властивості і не мають подальшого використання за місцем їх утворення чи виявлення і від яких їх власник позбувається, має намір або повинен позбутися шляхом утилізації чи видалення; побутові відходи - відходи, що утворюються в процесі життя і діяльності людини в житлових та нежитлових будинках (тверді, великогабаритні, ремонтні, рідкі, крім відходів, пов`язаних з виробничою діяльністю підприємств) і не використовуються за місцем їх накопичення; тверді відходи - залишки речовин, матеріалів, предметів, виробів, товарів, продукції, що не можуть у подальшому використовуватися за призначенням.

Отже, відходи - це неоднорідна суміш предметів, матеріалів, виробів, що мають різні фізичні властивості.

У відповідності до ч. 2 ст. 9 Закону України "Про відходи" територіальні громади є власниками відходів, що утворюються на об`єктах комунальної власності чи знаходяться на їх території і не мають власника або власник яких невідомий (безхазяйні відходи).

За приписами ст. 21 Закону України "Про відходи" органи місцевого самоврядування у сфері поводження з відходами забезпечують виконання вимог законодавства про відходи; організацію, збирання і видалення побутових відходів, у тому числі відходів дрібних виробників; створення полігонів для їх захоронення, а також організацію роздільного збирання корисних компонентів цих відходів; здійснення контролю за раціональним використанням та безпечним поводженням з відходами на своїй території: ліквідацію несанкціонованих і не контрольованих звалищ відходів.

Відповідно до ст. 10 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами.

З огляду на викладене, суд першої інстанції дійшов правильного висновку, що Суботцівська сільська рада як орган місцевого самоврядування має забезпечувати на своїй території належне поводження з відходами, дбати про охорону навколишнього природного середовища, вживати заходів щодо ліквідації несанкціонованих і не контрольованих відходів.

Порядок розрахунку розмірів відшкодування шкоди органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування, суб`єктами господарювання та фізичними особами через забруднення земель хімічними речовинами, їх засмічення промисловими, побутовими та іншими відходами, допущеного внаслідок дії чи бездіяльності, встановлює Методика визначення розмірів шкоди, зумовленої забрудненням і засміченням земельних ресурсів через порушення природоохоронного законодавства, затверджена наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища України №171 від 27.10.1997 та зареєстрована в Міністерстві юстиції України 05.05.1998 за №285/2725 (далі - Методика).

Відповідно до п. 1.3. Методики вона застосовується під час встановлення розмірів шкоди від забруднення (засмічення) земель будь-якого цільового призначення, що сталося внаслідок несанкціонованих (непередбачених проектами, дозволами) скидів (викидів) речовин, сполук і матеріалів, внаслідок порушення норм екологічної безпеки у разі зберігання, транспортування та проведення вантажно-розвантажувальних робіт, використання пестицидів і агрохімікатів, токсичних речовин, виробничих і побутових відходів; самовільного розміщення промислових, побутових та інших відходів.

Згідно п.п. 3.2. 3.3, 3.5, 3.5.1 Методики землі вважаються засміченими, якщо на відкритому ґрунті наявні сторонні предмети і матеріали, сміття без відповідних дозволів, що призвело або може призвести до забруднення навколишнього природного середовища. Факти забруднення (засмічення) земель встановлюються уповноваженими особами, які здійснюють державний контроль за додержанням вимог природоохоронного законодавства шляхом оформлення актів перевірок, протоколів про адміністративне правопорушення та інших матеріалів, що підтверджують факт забруднення та засмічення земель. При виявленні засмічення визначаються на місці обсяги засмічення відходами та інші показники, які необхідні для визначення розмірів шкоди. Об`єм відходів (куб.м), що спричинили засмічення, встановлюють за об`ємними характеристиками цього засмічення через добуток площі засмічення земельної ділянки та товщини шару цих відходів. Товщину шару відходів ділянки визначають вимірюванням.

Відповідно до приписів природоохоронного законодавства умовою кваліфікації такого правопорушення, як засмічення земель, що є підставою для настання відповідальності та відшкодування шкоди, спричиненої таким засміченням, є доведення факту виявлення на відкритому ґрунті сторонніх предметів і матеріалів, сміття без відповідних дозволів, що призвело або може призвести до забруднення навколишнього природного середовища, прямого чи опосередкованого шкідливого впливу на здоров`я людини.

Факт наявності сміття не є достатнім для того, щоб вважати землю засміченою і як наслідок виникнення обов`язку відшкодувати шкоду. Обов`язковою ознакою засмічення є таке засмічення земель, що призвело або може призвести до забруднення навколишнього природного середовища.

Наведені висновки щодо застосування норм права викладені в постановах Верховного Суду від 13.04.2018 у справі № 904/6886/17, від 27.09.2018 у справі №909/6/18, від 25.10.2018 у справі №905/31/17.

З огляду на вищевикладену правову позицію, судом першої інстанції зазначено, що позивачу необхідно було встановити факт того, що засмічення призвело або може призвести до забруднення навколишнього природного середовища, чого останнім зроблено не було.

В акті перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства від 14.04.2021 №3.4/21-37 при візуальному обстеженні території звалища твердих побутових відходів, власником якого є Суботцівське СКП "Сількомунгосп", зафіксовано факт засмічення земельної ділянки твердими побутовими відходами, загальною площею 777 кв.м, висотою 0.5 м.кв, яка прилягає до діючого звалища твердих побутових відходів.

Судом першої інстанції зазначено, що в акті перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства від 14.04.2021 №3.4/21-37 відомості, які б підтверджували висновок про розміщення таких відходів саме на відкритому ґрунті, а також, що таке розміщення призвело або може призвести до забруднення навколишнього природного середовища, прямого чи опосередкованого шкідливого впливу на здоров`я людини, відсутні; докази існування цих обставин, які є необхідними для кваліфікації правопорушення як засмічення земельної ділянки, ані прокурором, ані позивачем не надані.

Місцевим господарським судом також зазначено, що визнання постановою від 14.04.2021 №211867 голови Суботцівської сільської ради Борідченка А.В. винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 52 Кодексу України про адміністративне правопорушення, накладення на нього адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 850,00 грн та факт сплати ним штрафу не є достатнім доказом заподіяння відповідачем шкоди навколишньому природному середовищу.

Викладене стало підставою для відмови в задоволенні позову в зв`язку з недоведеністю, на думку суду першої інстанції, повного складу цивільного правопорушення.

Апеляційний господарський суд не погоджується з висновком суду першої інстанції.

Згідно з роз`ясненнями Міністерства розвитку громад та територій України від 13.03.2020 до джерел утворення побутових відходів належать об`єкти, на яких утворюються побутові відходи (житловий будинок, підприємство, установа, організація, земельна ділянка).

Кількісні та якісні характеристики побутових відходів не є постійними та залежать від джерел їх утворення.

У загальному вигляді до складу твердих побутових відходів входять: харчові відходи (овочі, фрукти, відходи садівництва тощо), папір та картон, полімери (пластик, пластмаси), скло, чорні метали, кольорові метали, текстиль, дерево, небезпечні відходи (батарейки, сухі та електролітичні акумулятори, тара від розчинників, фарб, ртутні лампи, телевізійні кінескопи тощо); кістки, шкіра, гума; залишок твердих побутових відходів після вилучення компонентів (дрібне будівельне сміття, каміння, вуличний змет тощо).

Таким чином тверді побутові відходи є більш різноманітними та містять більше небезпечних речовин, ніж будівельні відходи.

Зазначене підтверджується і особливими вимогами, які встановлено законодавством до місць зберігання побутових відходів.

Так, статтею 33 Закону України «Про відходи» передбачено, що зберігання та видалення відходів здійснюються відповідно до вимог екологічної безпеки та способами, що забезпечують максимальне використання відходів чи передачу їх іншим споживачам (за винятком захоронення).

На кожне місце чи об`єкт зберігання або видалення відходів складається спеціальний паспорт, в якому зазначаються найменування та код відходів (згідно з державним класифікатором відходів), їх кількісний та якісний склад, походження, а також технічні характеристики місць чи об`єктів зберігання чи видалення і відомості про методи контролю та безпечної експлуатації цих місць чи об`єктів.

Видалення відходів здійснюється відповідно до встановлених законодавством вимог екологічної безпеки з обов`язковим забезпеченням можливості утилізації чи захоронення залишкових продуктів за погодженням з центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері санітарного та епідемічного благополуччя населення.

Зберігання та видалення відходів здійснюються в місцях, визначених органами місцевого самоврядування, з врахуванням вимог земельного та природоохоронного законодавства, за наявності дозволу на здійснення операцій у сфері поводження з відходами, в якому визначені види та кількість відходів, загальні технічні вимоги, заходи безпеки, відомості щодо утворення, призначення, методів оброблення відходів відповідно до встановлених умов їх зберігання.

Визначені для зберігання та видалення відходів місця чи об`єкти повинні використовуватися лише для відходів, заявлених на одержання дозволу на здійснення операцій у сфері поводження з відходами.

Згідно з вимогами п. 5.11 розділу V "Екологічна та санітарна безпека" Правил експлуатації полігонів побутових відходів, що затверджені наказом Міністерства з питань житлово-комунального господарства України № 435 від 01.12.2010, полігон побутових відходів повинен бути оснащений системами захисту ґрунтових вод, вилучення та знешкодження біогазу та фільтрату.

Фільтрат - рідка фаза, що утворюється на полігоні побутових відходів при захороненні твердих побутових відходів з вологістю понад 55% та внаслідок атмосферних опадів, обсяг яких перевищує кількість вологи, що випаровується з поверхні полігона (п.1.3 Правил експлуатації полігонів побутових відходів).

Згідно з п. 3.105 Державних будівельних норм «Полігони твердих побутових відходів» Основні положення проектування ДБН В.2.4-2-2005 (далі - ДБН) при проектуванні полігона ТПВ передбачаються заходи, спрямовані на зменшення кількості фільтрату: тимчасові протифільтраційні завіси, дамби, а також передбачати такі схеми складування ТПВ, при яких забезпечується мінімальне надходження води з незаповненої площі карт ТПВ.

Для збирання і відведення фільтрату з майданчиків складування ТПВ проектують дренажну систему, яка складається з шарового дренажу (галька або щебінь) та дренажних труб. Матеріали, які використовують для улаштування шарового дренажу і дренажних труб, повинні бути хімічно і біологічно стійкими і підбиратися так, щоб хімічно-фізичні властивості фільтрату та механічна дія ТПВ не приводили б до відмови в роботі системи ( п.3.106 ДБН)

Фільтрат, що утворюється на полігоні, збирається в контрольні ставки, а потім направляється на очистку. До стадії очистки фільтрату має бути передбачена його груба сепарація, седиментація, розподіл фаз (п. 3.110 ДБН).

Вищезазначене свідчить про те, що засмічення земельної ділянки твердими побутовими відходами призводить або може призвести до забруднення навколишнього природного середовища, прямого чи опосередкованого шкідливого впливу на здоров`я людини.

При вирішенні справи судом не враховано також значну площу засміченої земельної ділянки (777 м2) та великий об`єм відходів (більше 350 м3).

Не можна погодитися і з висновком суду про те, що факт притягнення особи до адміністративної відповідальності та сплата відповідного штрафу не є доказом заподіяння шкоди.

Постановою Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградські області) про накладення адміністративного стягнення №211867 від 14.04.2021 голову Суботцівської сільської ради Борідченка А.В. визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст. 5 2 Кодексу України про адміністративні правопорушення та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в сумі 850 грн.

Вказана постанова в установленому порядку не оскаржувалась і 28.04.2021 Суботцівським сільським головою Борідченком А.В. сплачено суму штрафу в повному обсязі.

Статтею 52 Кодексу України про адміністративні правопорушення передбачено відповідальність за псування сільськогосподарських та інших земель, забруднення їх хімічними і радіоактивними речовинами, нафтою та нафтопродуктами, неочищеними стічними водами, виробничими та іншими відходами.

Відповідно до Закону України «Про державний контроль за використанням та охороною земель» псування земель - порушення природного стану земель, яке здійснюється без обґрунтованих проектних рішень, погоджених та затверджених в установленому законодавством порядку, забруднення їх хімічними, біологічними та радіоактивними речовинами, в тому числі тими, що викидаються в атмосферне повітря, засмічення промисловими, побутовими та іншими відходами, неочищеними стічними водами, порушення родючого шару ґрунту, невиконання вимог встановленого режиму використання земель, а також використання земель у спосіб, що погіршує їх природну родючість.

Виходячи зі змісту постанови Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградські області) про накладення адміністративного стягнення №211867 від 14.04.2021 ОСОБА_1 визнано винним саме у засміченні земельної ділянки, яка прилегла до сміттєзвалища твердих побутових відходів Суботцівської сільської ради.

Крім того, у тексті вищезазначеної постанови міститься посилання і на ст. 211 Земельного кодексу України, згідно із якою громадяни та юридичні особи несуть цивільну, адміністративну або кримінальну відповідальність відповідно до законодавства за псування сільськогосподарських угідь та інших земель, їх забруднення хімічними та радіоактивними речовинами і стічними водами, засмічення промисловими, побутовими та іншими відходами.

Таким чином постановою Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградські області) про накладення адміністративного стягнення №211867 від 14.04.2021 ОСОБА_1 як посадову особу органу місцевого самоврядування визнано винним у засміченні земельної ділянки.

Доводи відповідача з приводу того, шо тверді побутові відходи є безхазяйними та він не несе відповідальності за засмічення землі ними спростовуються положеннями ч.2 ст. 9 Закону України «Про відходи», про що було зазначено вище.

Загальне положення про цивільно-правову відповідальність за завдання позадоговірної шкоди визначено у статті 1166 Цивільного кодексу України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

З урахуванням вимог ст. ст. 1166, 1172 Цивільного кодексу України, у спорі про відшкодування шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу, слід виходити з презумпції вини порушника. Отже, позивач не повинен доводити наявність вини відповідача у заподіянні шкоди навколишньому природному середовищу, а навпаки, відповідач повинен довести, що у діях його працівників відсутня вина у заподіянні такої шкоди.

Суботцівським сільським головою без будь-яких зауважень та заперечень підписано акт від 14.04.2022, складений за результатами позапланової перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства територіальної громади Суботцівської сільської ради.

Відповідно до п.1.4 Порядку організації та проведення перевірок суб`єктів господарювання щодо дотримання природоохоронного законодавства, затвердженого наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища України № 464 від 10.09.2008, акт перевірки - це документ, який є, зокрема, носієм доказової інформації про виявлені порушення вимог природоохоронного законодавства та його дотримання, а відтак, зазначений акт слід розцінювати, як належний доказ, в якому зафіксовано факт вчинення правопорушення природоохоронного законодавства.

У даній справі інспекторами в акті зазначено всі дані, достатні для здійснення відповідного розрахунку збитків відповідно до Методики визначення розмірів шкоди, зумовленої забрудненням і засміченням земельних ресурсів через порушення природоохоронного законодавства, яка затверджена наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища та ядерної безпеки України від 27.10.1997 року №171.

Перевіривши наданий прокурором розрахунок розміру шкоди на суму 74 125,80 грн, суд апеляційної інстанції вважає його обґрунтованим та правильним.

Таким чином в даному випадку наявні всі елементи складу правопорушення: протиправна поведінка; причинний зв`язок між шкодою і протиправною поведінкою відповідача, адже шкода виступає об`єктивним наслідком поведінки відповідача через недотримання вимог природоохоронного законодавства; сама шкода; вина, яка полягає в недотриманні вимог природоохоронного законодавства, зокрема, ст. 33 Закону України «Про відходи», ст. 35 Закону України «Про охорону земель», п. «з» ч.1 ст. 21 Закону України «Про відходи».

Враховуючи наведене, апеляційний господарський суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позову в повному обсязі.

З огляду на викладене, апеляційний господарський суд вважає рішення Господарського суду Кіровоградської області від 16.06.2022 у справі №912/498/22 таким, що не відповідає фактичним обставинам справи та прийняте з порушенням норм матеріального права, тому наявні підстави, передбачені ст. 277 Господарського процесуального кодексу України, для задоволення апеляційної скарги та його скасування з прийняттям нового рішення про задоволення позову.

Відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України витрати по сплаті судового збору у справі покладаються на відповідача.

Керуючись ст. ст. 269, 275, 277, 282 - 284, 287-289 Господарського процесуального кодексу України, Центральний апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Кіровоградської обласної прокуратури на рішення Господарського суду Кіровоградської області від 16.06.2022 у справі №912/498/22 задовольнити.

Рішення Господарського суду Кіровоградської області від 16.06.2022 у справі №912/498/22 скасувати.

Прийняти нове рішення.

Позов задовольнити.

Стягнути з Суботцівської сільської ради Кропивницького району Кіровоградської області на користь Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) шкоду, заподіяну навколишньому природному середовищу внаслідок засмічення земельної ділянки побутовими відходами, в сумі 74 125,80 грн, про що видати наказ.

Стягнути з Суботцівської сільської ради Кропивницького району Кіровоградської області на користь Кіровоградської обласної прокуратури судовий збір за розгляд позовної заяви в сумі 2 481,00 грн, про що видати наказ.

Стягнути з Суботцівської сільської ради Кропивницького району Кіровоградської області на користь Кіровоградської обласної прокуратури судовий збір за розгляд апеляційної скарги в сумі 3 721,50 грн, про що видати наказ.

Видачу наказів на виконання цієї постанови доручити Господарському суду Кіровоградської області.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, визначених п.2 ч.3 ст. 287 Господарського процесуального кодексу України.

Головуючий суддя Е.В. Орєшкіна

Суддя О.В. Березкіна

Суддя І.М. Кощеєв