ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

"03" квітня 2023 р. Справа № 911/2539/20

За заявою боржника Комунального підприємства Броварської міської ради Київської області «Служба Замовника»

про банкрутство

Суддя Лутак Т.В.

Без виклику представників учасників судового провадження

Обставини справи:

У провадженні Господарського суду Київської області знаходиться справа № 911/2539/20 про банкрутство Комунального підприємства Броварської міської ради Київської області «Служба Замовника».

Ухвалою Господарського суду Київської області від 11.01.2021 відкрито провадження у даній справі та введено мораторій на задоволення вимог кредиторів.

Офіційне оприлюднення повідомлення про відкриття провадження у справі про банкрутство Комунального підприємства Броварської міської ради Київської області «Служба Замовника» здійснено 12.01.2021, номер публікації якого 65718.

Ухвалою попереднього засідання Господарського суду Київської області від 11.03.2021 визнано вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю «К-2 «Інвестмент» та ОСОБА_1 до Комунального підприємства Броварської міської ради Київської області «Служба Замовника».

Постановою Господарського суду Київської області від 07.06.2021 визнано банкрутом Комунальне підприємство Броварської міської ради Київської області «Служба Замовника» та відкрито відносно нього ліквідаційну процедуру, ліквідатором банкрута Комунального підприємства Броварської міської ради Київської області «Служба Замовника» призначено арбітражного керуючого Шиганського Віталія Володимировича.

Офіційне оприлюднення повідомлення про визнання Комунального підприємства Броварської міської ради Київської області «Служба Замовника» банкрутом і відкриття ліквідаційної процедури здійснено 08.06.2021, номер публікації якого 66587.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 30.08.2021 визнано вимоги Головного управління ДПС у Київській області та Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України у Київській області до Комунального підприємства Броварської міської ради Київської області «Служба Замовника».

Ухвалою Господарського суду Київської області від 07.10.2021 визнано вимоги Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області до Комунального підприємства Броварської міської ради Київської області «Служба Замовника».

Ухвалою Господарського суду Київської області від 25.07.2022 відсторонено арбітражного керуючого Шиганського Віталія Володимировича від виконання повноважень ліквідатора Комунального підприємства Броварської міської ради Київської області «Служба Замовника» та призначено ліквідатором Комунального підприємства Броварської міської ради Київської області «Служба Замовника» (07400, Київська область, місто Бровари, вулиця Кутузова, будинок 2, ідентифікаційний код - 32499430) арбітражного керуючого Звєздічева Максима Олександровича (свідоцтво про право на здійснення діяльності арбітражного керуючого № 1406 від 17.07.2013; адреса: АДРЕСА_1 ; ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ).

До Господарського суду Київської області від Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області надійшло клопотання № 1000-0903-7/44642 від 24.03.2023 (вх. № 6017/23 від 29.03.2023) про заміну сторони кредитора, у якому заявник просить суд замінити сторону кредитора - Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України (код ЄДРПОУ - 21710970) на його правонаступника - Головне управління Пенсійного фонду України у Київській області (код ЄДРПОУ - 22933548).

Суд, розглянувши вищезазначене клопотання, вважає за необхідне зазначити таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 Кодексу України з процедур банкрутства провадження у справах про банкрутство регулюється цим Кодексом, Господарським процесуальним кодексом України, іншими законами України.

Загальні вимоги до форми та змісту будь-якої письмової заяви, клопотання, заперечення містяться у ст. 170 Господарського процесуального кодексу України.

Так, ч. 1 ст. 170 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити, зокрема: перелік документів та інших доказів (за наявності), що додаються до заяви (клопотання, заперечення); інші відомості, які вимагаються цим Кодексом.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 Господарського процесуального кодексу України письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником. До заяви, скарги, клопотання чи заперечення, які подаються на стадії виконання судового рішення, в тому числі в процесі здійснення судового контролю за виконанням судових рішень, додаються докази їх надіслання (надання) іншим учасникам справи (провадження).

Клопотання № 1000-0903-7/44642 від 24.03.2023 (вх. № 6017/23 від 29.03.2023) про заміну сторони кредитора підписано Щербак Надією як представником Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області, на підтвердження повноважень якої надано довіреність № 47/09-16 від 02.01.2023, видану начальником Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області.

Згідно з ч. 1 ст. 56 Господарського процесуального кодексу України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь в судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Пунктом 1 ч. 1 ст. 60 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені такими документами: довіреністю фізичної або юридичної особи.

Відповідно до приписів ч. 1 ст. 58 Господарського процесуального кодексу України, представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Згідно з ч. 4 ст. 60 Господарського процесуального кодексу України повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

Відповідно до ч. 4 ст. 56 Господарського процесуального кодексу України держава, Автономна Республіка Крим, територіальна громада беруть участь у справі через відповідний орган державної влади, орган влади Автономної Республіки Крим, орган місцевого самоврядування відповідно до його компетенції, від імені якого діє його керівник, інша уповноважена особа відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування), або через представника.

Отже, зазначені положення законодавства передбачають можливість здійснення процесуального представництва юридичної особи, як в порядку самопредставництва, так і іншими особами, як представниками юридичної особи.

У порядку самопредставництва юридичну особу може представляти за посадою її керівник або інші особи, повноваження яких визначені законодавством чи установчими документами. Визнання особи такою, що діє в порядку самопредставництва, необхідно, щоб у відповідному законі, статуті, положенні чи трудовому договорі (контракті) було чітко визначене її право діяти від імені такої юридичної особи (суб`єкта владних повноважень без права юридичної особи) без додаткового уповноваження (довіреності).

Велика Палата Верховного Суду в ухвалі від 08.06.2022 у справі № 303/4297/20 зазначила, що, починаючи з 29 грудня 2019 року, самопредставництво юридичної особи допускає можливість вчинення у суді процесуальних дій від її імені не тільки керівником або членом виконавчого органу, але й будь-якою іншою особою, уповноваженою на такі дії за законом, статутом, положенням або трудовим договором (контрактом). Тому можливість участі у справі за правилами самопредставництва юридичної особи того, хто не є її керівником або членом її виконавчого органу, слід підтверджувати або приписом відповідного закону, або приписом статуту чи положення цієї особи, або умовами трудового договору (контракту), зокрема посадовою інструкцією (у разі, якщо такого договору у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника). Якщо інше не передбачено саме цими документами, уповноважений діяти у суді за правилами самопредставництва юридичної особи, має всі права відповідного учасника справи. Зазначене не виключає можливості додаткового подання до суду довіреності юридичної особи, проте самостійно вона не підтверджує повноваження діяти за правилами самопредставництва (п. 18 ухвали Великої Палати Верховного Суду від 08.06.2022 у справі № 303/4297/20).

Отже, з 29 грудня 2019 року самопредставництво юридичної особи, органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування (в адміністративному судочинстві - також суб`єкта владних повноважень, який не є юридичною особою) у цивільному, господарському й адміністративному судочинствах можуть здійснювати будь-які фізичні особи, уповноважені на це саме відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту). У разі, якщо такого договору (контракту) у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника (наприклад, є посилання на посадову інструкцію), то поряд із підтвердженням наявності трудових відносин, такий працівник подає відповідний документ юридичної особи (зокрема, посадову інструкцію), у якому визначений його обов`язок представляти інтереси цієї особи в суді (діяти за правилами її самопредставництва), а за наявності - також обмеження відповідних повноважень. Наявність або відсутність у ЄДР даних про такого працівника, який поряд із керівником має право вчиняти дії від імені юридичної особи, не впливає на обов`язок останньої підтвердити повноваження цього працівника діяти у судовому процесі на підставі закону, статуту, положення, трудового договору (контракту), зокрема обсяг цих повноважень (п. 25 ухвали Великої Палати Верховного Суду від 08.06.2022 у справі № 303/4297/20).

З огляду на вищевказане вбачається, що подана заявником, в підтвердження своїх повноважень, довіреність № 47/09-16 від 02.01.2023 без надання документів, що підтверджують наявність у підписанта клопотання статусу адвоката, або статуту, положення, трудового договору (контракту), посадової інструкції, у яких визначені його повноваження представляти інтереси цієї особи в суді (діяти за правилами її самопредставництва) не може підтверджувати у нього відповідних повноважень у суді.

Разом з тим, в матеріалах справи немає жодного документа (як-от трудового договору (контракту), посадової інструкції), який би засвідчував можливість підписанта діяти від імені заявника за правилами самопредставництва останнього, як і немає підтвердження того, що підписант є адвокатом.

Підписант має бути уповноваженим діяти від імені цієї особи або за законом, або за статутом чи положенням, або за трудовим договором (контрактом).

Аналогічна правова позиція викладена в ухвалах Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 17.02.2023 у справі № 925/1288/20 та від 29.03.2023 у справі № 925/1616/20.

Отже, суд вважає, що для визнання особи (Щербак Надії) такою, що діє у порядку самопредставництва Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області, необхідно, щоб у відповідному законі, статуті, положенні чи трудовому договорі (контракті) було чітко визначене її право діяти від імені такої юридичної особи без додаткового уповноваження.

Проте, до клопотання № 1000-0903-7/44642 від 24.03.2023 (вх. № 6017/23 від 29.03.2023) в підтвердження своїх повноважень не надано суду жодних підтверджень того, що коло трудових (посадових) обов`язків Щербак Надії охоплює можливість діяти від імені заявника у суді за правилами самопредставництва.

За таких обставин, оскільки до клопотання № 1000-0903-7/44642 від 24.03.2023 (вх. № 6017/23 від 29.03.2023) не додано доказів в розумінні ст. 56 Господарського процесуального кодексу України, які підтверджують повноваження Щербак Надії на здійснення представництва Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області, суд вважає, що вказане клопотання подано без додержання вимог ч. 1 та ч. 2 ст. 170 Господарського процесуального кодексу України.

Крім того, суд звертає увагу, що в порушення вимог ч. 2 ст. 170 Господарського процесуального кодексу України, до клопотання № 1000-0903-7/44642 від 24.03.2023 (вх. № 6017/23 від 29.03.2023) про заміну сторони кредитора не додано належних доказів (оригінали квитанцій, фінансових чеків та описи вкладень установ зв`язку) його надсилання іншим учасникам справи № 911/2539/20.

Згідно з ч. 4 ст. 170 Господарського процесуального кодексу України суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

З огляду на вищевикладене, клопотання Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області № 1000-0903-7/44642 від 24.03.2023 (вх. № 6017/23 від 29.03.2023) про заміну сторони кредитора підлягає поверненню заявнику без розгляду.

Керуючись ст. 2 Кодексу України з процедур банкрутства та статтями 170, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Клопотання Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області № 1000-0903-7/44642 від 24.03.2023 (вх. № 6017/23 від 29.03.2023) про заміну сторони кредитора повернути заявнику без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена в порядку, передбаченому статтями 255-257 Господарського процесуального кодексу України.

Ухвалу підписано 03.04.2023.

Суддя Т.В. Лутак