ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"23" березня 2023 р. Справа№ 925/534/13(925/1059/22)

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Отрюха Б.В.

суддів: Грека Б.М.

Остапенка О.М.

Секретар судового засідання: Гудько А.В.

Представники учасників справи у судове засідання не з`явились.

Розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду Черкаської області від 24.11.2022 у справі № 925/534/13 (925/1059/22) (суддя Хабазня Ю.А.)

за позовом ліквідатора Товариства з обмеженою відповідальністю «МТС-2000» арбітражного керуючого Юдицького Олександра Вікторовича

до 1) Дочірнього підприємства «Агрофірма «Іскра»

2) ОСОБА_1

треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідачів:

1) Товариство з обмеженою відповідальністю «Уелс Хаус»

2) ОСОБА_2

про покладення субсидіарної відповідальності за зобов`язаннями боржника у зв`язку із доведенням підприємства до банкрутства

в межах справи про банкрутство

за заявою фізичної особи-підприємця Чупирі Надії Дмитрівни

до Товариства з обмеженою відповідальністю «МТС-2000»

про банкрутство юридичної особи

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст ухвали місцевого господарського суду та мотиви її постановлення

Ухвалою Господарського суду Черкаської області від 24.11.2022 у справі № 925/534/13(925/1059/22) (суддя Хабазня Ю.А.), зокрема, стягнуто з ОСОБА_1 в дохід Державного бюджету України штраф у розмірі 4 962,00 грн.

Судове рішення в оскаржуваній частині постановлено з посиланням на приписи ст.ст. 42, 43, 131, 132, 135 Господарського процесуального кодексу України (надалі - ГПК України) та мотивоване тим, що повторне ігнорування ОСОБА_1 вимог ухвали місцевого господарського суду щодо обов`язковості його явки у судове засідання, розцінено як невиконання процесуальних обов`язків та зловживання процесуальними правами.

Короткий зміст вимог апеляційних скарг та узагальнення їх доводів

Не погоджуючись із вищевказаною ухвалою суду, ОСОБА_1 звернувся до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить поновити строк на апеляційне оскарження та скасувати ухвалу Господарського суду Черкаської області від 24.11.2022 у справі № 925/534/13(925/1059/22) в частині застосування до ОСОБА_1 заходів процесуального примусу та стягнення з відповідача до Державного бюджету України штраф у розмірі 4 962,00 грн; проводити судовий розгляд даної апеляційної скарги без участі скаржника за правилами спрощеного позовного провадження.

У апеляційній скарзі ОСОБА_1 зазначає, що не погоджується із заходами процесуального примусу, так як останній перебував на лікуванні в період з 22.11.2022 по 26.11.2022, про що свідчить довідка лікаря сімейної медицини ФОП Гненної О.М. № 74 від 26.11.2022, а відтак, відповідач не зміг бути присутнім у судовому засіданні 24.11.2022 в Господарському суді Черкаської області з об`єктивних причин, які не залежали від його волі. При цьому, про вищевказані обставини (перебування на лікуванні) ОСОБА_1 не міг повідомити суд засобами електронного зв?язку або у інший спосіб, оскільки внаслідок масованої ракетної атаки країни агресора на території Золотоніського району протягом доби було практично відсутнє електропостачання та не працював інтернет зв`язок, а також були серйозні перебої в роботі операторів мобільного зв?язку.

Крім того, скаржник вказує на те, що останній подав письмовий відзив у якому виклав свою правову позицію з приводу необґрунтованості заяви ліквідатора Товариства з обмеженою відповідальністю «МТС-2000» арбітражного керуючого Юдицького О.В., а тому ОСОБА_1 незрозуміло, що саме потрібно було почути особисто від відповідача в підготовчому судовому засіданні.

Також, судом першої інстанції не враховано, що з метою належного представництва інтересів відповідача в ході судового розгляду даної справи, останнім укладено 23.11.2022 договір із адвокатом Пилипенком Р.Б., який звернувся до суду із клопотанням про ознайомлення з матеріалами справи № 925/1059/22 та просив відкласти судове засідання зазначаючи також про участь у кримінальному провадженні Печерського районного суду міста Києва.

Узагальнені доводи та заперечення учасників справи

Учасники справи не скористалися своїм правом у відповідності до ч. 1 ст. 263 ГПК України та не надали суду письмового відзиву на апеляційну скаргу ОСОБА_1 , що згідно з ч. 3 ст. 263 ГПК України не перешкоджає перегляду оскаржуваного судового рішення.

Дії суду апеляційної інстанції щодо розгляду апеляційної скарги по суті

Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 14.12.2022 апеляційну скаргу ОСОБА_1 передано для розгляду колегії суддів Північного апеляційного господарського суду у складі: головуючий суддя Отрюх Б.В., судді: Грек Б.М., Поляков Б.М.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 19.12.2022 у справі № 925/534/13(925/1059/22) витребувано з Господарського суду Черкаської області матеріали справи № 925/534/13(925/1059/22) за позовом ліквідатора Товариства з обмеженою відповідальністю «МТС-2000» арбітражного керуючого Юдицького Олександра Вікторовича до 1) Дочірнього підприєства «Агрофірма «Іскра»; 2) ОСОБА_1 ; треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідачів: 1) Товариство з обмеженою відповідальністю «Уелс Хаус», 2) ОСОБА_2 про покладення субсидіарної відповідальності за зобов`язаннями боржника у зв`язку із доведенням підприємства до банкрутства. Відкладено розгляд питання про відкриття чи відмову у відкритті апеляційного провадження, повернення без розгляду апеляційної скарги або залишення апеляційної скарги без руху за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду Черкаської області від 24.11.2022 у справі № 925/534/13(925/1059/22) до надходження матеріалів справи № 925/534/13(925/1059/22) до Північного апеляційного господарського суду.

02.01.2023 до Північного апеляційного господарського суду надійшли матеріали справи № 925/534/13(925/1059/22).

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 18.01.2023 у справі № 925/534/13(925/1059/22) апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду Черкаської області від 24.11.2022 у справі № 925/534/13(925/1059/22) залишено без руху.

03.02.2023 через управління автоматизованого документообігу та моніторингу виконання документів Північного апеляційного господарського суду від ОСОБА_1 надійшла заява про усунення недоліків апеляційної скарги.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 07.02.2023 у справі № 925/534/13(925/1059/22), поміж іншого, задоволено клопотання ОСОБА_1 та поновлено строк на апеляційне оскарження ухвали Господарського суду Черкаської області від 24.11.2022 у справі № 925/534/13(925/1059/22); відкрито апеляційне провадження у даній справі; розгляд апеляційної скарги ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду Черкаської області від 24.11.2022 у справі № 925/534/13(925/1059/22) призначено на 15.03.2023.

15.03.2023 судове засідання не відбулося у зв`язку із оголошенням повітряної тривоги у місті Києві.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 15.03.2023 у справі № 925/534/13(925/1059/22) розгляд апеляційної скарги ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду Черкаської області від 24.11.2022 у справі № 925/534/13 (925/1059/22) призначено на 23.03.2023.

Розпорядженням в.о. керівника апарату Північного апеляційного господарського суду № 09.1-08/1076/23 від 21.03.2023 у зв`язку з перебування судді Полякова Б.М., який не є головуючим суддею (суддею-доповідачем), у відпустці, призначено повторний автоматизований розподіл справи № 925/534/13 (925/1059/22).

Відповідно до витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 21.03.2023 апеляційну скаргу ОСОБА_1 передано для розгляду колегії суддів Північного апеляційного господарського суду у складі: головуючий суддя Отрюх Б.В., судді: Грек Б.М., Остапенко О.М.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 22.03.2023 у справі № 925/534/13 (925/1059/22) апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду Черкаської області від 24.11.2022 у справі № 925/534/13 (925/1059/22) прийнято до провадження колегією суддів Північного апеляційного господарського суду у складі: головуючого судді Отрюха Б.В., суддів: Грека Б.М., Остапенка О.М.

Явка представників учасників справи

Представники учасників справи у судове засідання 23.03.2023 не з`явились; про час, місце та дату судового засідання повідомлялися завчасно та належним чином; про причини нез`явлення не повідомили, окрім ОСОБА_1 який у апеляційній скарзі просив, зокрема, проводити її розгляд без участі скаржника.

Відповідно до ч. 1 ст. 202 ГПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Згідно з ч. 12 ст. 270 ГПК України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Нормами ст. 120 ГПК України передбачено можливість повідомлення сторін про призначення справи до розгляду та про дату, час і місце проведення судового засідання чи проведення відповідної процесуальної дії шляхом направлення повідомлень на адресу електронної пошти та з використанням засобів мобільного зв`язку.

Слід зазначити, що копія ухвали Північного апеляційного господарського суду від 15.03.2023 у справі № 925/534/13(925/1059/22) була надіслана судом апеляційної інстанції на електрону адресу учасників справи, що підтверджується роздруківкою електронного листування.

При цьому, суд апеляційної інстанції виходить з того, якщо учасник справи надав суду електронну адресу, зазначивши її у заяві (скарзі), то слід припустити, що учасник справи бажає/не заперечує, щоб ці засоби комунікації використовувалися судом. Це, в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них.

З огляду на зазначене, суд, який комунікує з учасником справи з допомогою повідомлених ним засобів комунікації, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення.

Попри те, що конституційне право на суд є правом, його реалізація покладає на учасників справи певні обов`язки. Практика Європейського суду з прав людини визначає, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Як зазначено у рішенні цього суду у справі «Пономарьов проти України» від 03.04.2008, сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Разом з тим, колегія суддів робить акцент на тому, що відповідно до приписів частин 6 та 7 статті 6 ГПК України: «Адвокати, реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в обов`язковому порядку».

В силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен, при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків, має право на судовий розгляд упродовж розумного строку.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (§ 66-69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі «Смірнова проти України»).

Розумність строків розгляду справи повинна визначатися з огляду на конкретні обставини справи з урахуванням критеріїв, сформованих у практиці Суду, зокрема складності справи, поведінки сторін та відповідних державних органів (рішення Європейського суду з прав людини від 29.05.2008 «Якименко проти України»; рішення Європейського суду з прав людини від 21.12.2006 «Мороз та інші проти України» та інші).

Таким чином, враховуючи наявність у матеріалах справи доказів повідомлення учасників справи про час, місце та дату судового засідання, колегія суддів Північного апеляційного господарського суду дійшла висновку про можливість розгляду апеляційної скарги по суті без участі представників учасників справи.

Обставини справи, встановлені судом першої інстанції та перевірені судом апеляційної інстанції

Як вбачається з матеріалів справи, 17.10.2022 Товариство з обмеженою відповідальністю «МТС-2000» в особі ліквідатора банкрута, арбітражного керуючого Юдицького О.В., у межах справи про банкрутство звернулося до Господарського суду Черкаської області із заявою про покладення субсидіарної відповідальності за зобов`язаннями боржника на учасників (засновників) товариства у зв`язку з доведенням його до банкрутства.

Ухвалою Господарського суду Черкаської області від 21.10.2022 у справі № 925/534/13 (925/1059/22), поміж іншого, відкрито провадження у даній справі за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «МТС-2000» в особі ліквідатора банкрута, арбітражного керуючого Юдицького О.В. про покладення субсидіарної відповідальності за зобов`язаннями боржника на учасників (засновників) товариства у зв`язку з доведенням його до банкрутства; призначено її для розгляду в підготовчому провадженні у судове засідання на 08.11.2022; залучено до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідачів: Товариство з обмеженою відповідальністю «Уелс Хаус» та ОСОБА_2 ; визнано явку обов`язковою та викликано у судове засідання як учасника у справі про банкрутство: арбітражного керуючого Юдицького О.В. (ліквідатора банкрута); ДП «Агрофірма «Іскра», ОСОБА_1 , (відповідачів).

Ухвалою Господарського суду Черкаської області від 08.11.2022 у справі № 925/534/13 (925/1059/22) у задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід судді Хабазні Ю.А. відмовлено.

Також, іншою ухвалою Господарського суду Черкаської області від 08.11.2022 у справі № 925/534/13 (925/1059/22), зокрема, у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про залишення позову без руху відмовлено; розгляд справи у підготовчому провадженні відкладено на 24.11.2022; визнано явку обов`язковою та викликано у судове засідання як учасника у справі про банкрутство: арбітражного керуючого Юдицького О.В. (ліквідатора банкрута); ДП «Агрофірма «Іскра», ОСОБА_1 , (відповідачів); роз`яснено учасникам справи, що у разі неявки: причини неявки мають підтверджуватись належно засвідченими доказами; неможливість явки одного представника (в т.ч. з причин хвороби, відрядження, відпустки, участі в іншому судовому засіданні, відсутності штатних працівників), не позбавляє можливості керівника чи фізичної особи призначити іншого або представляти інтереси особисто; обставини тимчасової непрацездатності (хвороби, самоізоляції, обсервації у зв`язку з карантином), засвідчуються документами, передбаченими Інструкцією про порядок видачі документів, що засвідчують тимчасову непрацездатність громадян, затвердженою наказом Міністерства охорони здоров`я України від 13.11.2011 №455 і зареєстрованою в Міністерстві юстиції України від 04.12.2001 за №1005/6196; наслідки неявки у судове засідання передбачені наступними нормами ГПК України: п. 4 ч. 1 ст. 226 (для заявника), ст. 202, ст. 135 ГПК (штраф у сумі від одного до п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб); учасники справи, явка яких визнана обов`язковою, зобов`язані повідомляти причини неявки.

16.11.2022 копія вищевказаної ухвали суду була вручена ОСОБА_1 (згідно з даними сайту ПАТ «Укрпошта» https://track.ukrposhta.ua/tracking_UA.html та списком згрупованих поштових відправлень суду від 09.11.2022 № 8715 за штриховим кодовим ідентифікатором поштового відправлення №897).

24.11.2022 перед початком судового засідання, нарочним до канцелярії суду подано клопотання представника ОСОБА_1 , адвоката Пилипенка Р.Б. про відкладення розгляду справи та про надання справи для ознайомлення.

На обґрунтування клопотання Пилипенко Р.Б. пояснив, що ОСОБА_1 уклав договір із адвокатом Пилипенком Р.Б. про надання юридичних послуг напередодні, 23.11.2022; що не мав можливості ознайомитися з матеріалами справи у день укладення договору, оскільки Господарський суд Черкаської області не працював у зв`язку з відсутністю електроенергії; що з метою належного представництва ОСОБА_1 адвокату необхідно ознайомитися з матеріалами справи та зняти копії необхідних документів; що не може з`явитися у судове засідання, оскільки 24.11.2022 він відбуває у відрядження у місто Київ терміном на 1 календарний день для участі у кримінальному провадженні Печерського районного суду міста Києва.

Так, ухвалою Господарського суду Черкаської області від 24.11.2022 у справі № 925/534/13 (925/1059/22) (суддя Хабазня Ю.А.), зокрема, розгляд даної справи відкладено на 06.12.2022; визнано явку обов`язковою та викликано у судове засідання як учасника у справі про банкрутство: арбітражного керуючого Юдицького О.В. (ліквідатора банкрута); ДП «Агрофірма «Іскра», ОСОБА_1 , (відповідачів); роз`яснено учасникам справи, що у разі неявки: причини неявки мають підтверджуватись належно засвідченими доказами; неможливість явки одного представника (в т.ч. з причин хвороби, відрядження, відпустки, участі в іншому судовому засіданні, відсутності штатних працівників), не позбавляє можливості керівника чи фізичної особи призначити іншого або представляти інтереси особисто; обставини тимчасової непрацездатності (хвороби, самоізоляції, обсервації у зв`язку з карантином), засвідчуються документами, передбаченими Інструкцією про порядок видачі документів, що засвідчують тимчасову непрацездатність громадян, затвердженою наказом Міністерства охорони здоров`я України від 13.11.2011 №455 і зареєстрованою в Міністерстві юстиції України від 04.12.2001 за №1005/6196; наслідки неявки у судове засідання передбачені наступними нормами ГПК України: п. 4 ч. 1 ст. 226 (для заявника), ст. 202, ст. 135 ГПК (штраф у сумі від одного до п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб); учасники справи, явка яких визнана обов`язковою, зобов`язані повідомляти причини неявки; стягнуто з ОСОБА_1 в дохід Державного бюджету України штраф у розмірі 4 962,00 грн.

Мотиви та джерела права, з яких виходить суд апеляційної інстанції при прийнятті постанови

Відповідно до ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права. У суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

Колегія суддів Північного апеляційного господарського суду розглянувши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини даної господарської справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, беручи до уваги межі перегляду справи в апеляційній інстанції, проаналізувавши на підставі фактичних обставин справи застосування судом першої інстанції норм процесуального та матеріального права при постановленні оскаржуваного судового рішення, дійшла висновку про те, що апеляційна скарга ОСОБА_1 не підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав.

Предметом апеляційного оскарження є ухвала Господарського суду Черкаської області від 24.11.2022 у справі № 925/534/13 (925/1059/22) в частині стягнення з ОСОБА_1 в дохід Державного бюджету України штрафу у розмірі 4 962,00 грн у зв?язку з ігноруванням ОСОБА_1 вимог ухвали місцевого господарського суду щодо обов`язковості його явки у судове засідання.

Так, слід зазначити, що в п. 6 резолютивної частини ухвали Господарського суду Черкаської області від 08.11.2022 у справі № 925/534/13 (925/1059/22) роз`яснено учасникам справи: що неможливість явки одного представника (в т.ч. з причин хвороби, відрядження, відпустки, участі в іншому судовому засіданні, відсутності штатних працівників), не позбавляє можливості керівника чи фізичної особи призначити іншого або представляти інтереси особисто; що відповідно до ст. 135 ГПК України невиконання процесуальних обов`язків, зокрема, ухилення від вчинення дій, покладених судом на учасника судового процесу, є підставою постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у розмірі від одного до десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а у випадку повторного невиконання у сумі від п`яти до п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Разом з тим, як вже вказувалось вище, 16.11.2022 копія ухвали Господарського суду Черкаської області від 08.11.2022 у справі № 925/534/13(925/1059/22) була вручена ОСОБА_1 , а отже останній був обізнаний про місце, дату і час судового засідання, відтак мав достатньо часу (15 днів) як для укладення договору з адвокатом, який би мав можливість з`явитися у судове засідання у визначений час, так і для підготовки до участі у судовому засіданні, в тому числі й для ознайомлення з матеріалами справи до часу його проведення і для зняття копій матеріалів справи для адвоката.

При цьому, провадження у справі було відкрито ухвалою Господарського суду Черкаської області від 21.10.2022, яку ОСОБА_1 отримав 27.10.2022, проте з того часу не вчинив будь-яких дій для укладення договору з адвокатом та для ознайомлення з матеріалами справи.

Водночас, доводи адвоката Пилипенка Р.Б. про неможливість явки у судове засідання у зв`язку з відрядженням 24.11.2022 до міста Києва для участі у кримінальному провадженні Печерського районного суду міста Києва є недоведеними, оскільки не надано доказів викладених обставин.

Крім того, у п. 7.4. ухвали Господарського суду Черкаської області від 21.10.2022 у справі № 925/534/13 (925/1059/22) зазначено, що у разі неявки учасники справи, явка яких визнана обов`язковою, зобов`язані повідомляти причини неявки; причини неявки мають підтверджуватись належно засвідченими доказами.

Таким чином, ОСОБА_1 повинен був зазначити причини неможливості особистої участі у справі, ОСОБА_1 та його адвокат мали надати докази неможливості їх участі у судовому засіданні.

Приписами ст. 129-1 Конституції України передбачено, що суд ухвалює рішення іменем України. Судове рішення є обов`язковим до виконання. Держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку. Контроль за виконанням судового рішення здійснює суд.

В силу п. 3 ч. 2, 3 ст. 42 ГПК України учасники справи зобов`язані з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою; у випадку невиконання учасником справи його обов`язків суд застосовує до такого учасника справи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом.

Згідно з ч. 1, 4 ст. 43 ГПК України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається; суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

За змістом ст.ст. 131, 132 ГПК України заходами процесуального примусу є процесуальні дії, що вчиняються судом у визначених цим Кодексом випадках з метою спонукання відповідних осіб до виконання встановлених в суді правил, добросовісного виконання процесуальних обов`язків, припинення зловживання правами та запобігання створенню протиправних перешкод у здійсненні судочинства. Заходи процесуального примусу застосовуються судом шляхом постановлення ухвали. Застосування до особи заходів процесуального примусу не звільняє її від виконання обов`язків, встановлених цим Кодексом.

У відповідності до п.п. 1, 2 ч. 1 ст. 135 ГПК України суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі від одного до десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадку: невиконання процесуальних обов`язків, зокрема ухилення від вчинення дій, покладених судом на учасника судового процесу; зловживання процесуальними правами, вчинення дій або допущення бездіяльності з метою перешкоджання судочинству.

Необхідно зазначити, що в ухвалі Господарського суду Черкаської області від 08.11.2022 у справі № 925/534/13 (925/1059/22) розцінено дії ОСОБА_1 як порушення ст. 43 ГПК України щодо обов`язку сторін добросовісно користуватись належними їм процесуальними правами, установлено наявність підстав для застосування заходів процесуального примусу, передбачених ст. 135 ГПК України, проте судом першої інстанції визнано за можливе відкласти вирішення цього питання з метою надати можливість ОСОБА_1 виправитися, проте останній проігнорував надану можливість та продовжує зловживання процесуальними правами.

Відтак, повторне ігнорування ОСОБА_1 вимог суду щодо обов`язковості його явки у судове засідання оцінено як невиконання процесуальних обов`язків та зловживання процесуальними правами, а вказані обставини підпадають під ознаки порушення, передбаченого п.п. 1, 2 ч. 1 ст. 135 ГПК України, і є підставою для застосовування заходів процесуального примусу.

Щодо посилань скаржника на те, що 24.11.2022 ОСОБА_1 не був присутній у судовому засіданні у зв`язку з його хворобою, слід зазначити таке.

Так, на підтвердження вищевикладених обставин, відповідачем надано копію довідки лікаря загальної практики сімейної медицини Гненної О.М. , з якої вбачається, що ОСОБА_1 знаходився на лікуванні у лікаря з 22.11.2022 до 26.11.2022.

Однак, згідно з п.п. 1.1, 1.2 Інструкції про порядок видачі документів, що засвідчують тимчасову непрацездатність громадян, затвердженої Наказом Міністерства охорони здоров`я України № 455 від 13.11.2001 і зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 04.12.2001 за № 1005/6196 (надалі - Інструкція): тимчасова непрацездатність працівників засвідчується листком непрацездатності; видача інших документів про тимчасову непрацездатність забороняється, крім випадків, обумовлених п.п. 1.13, 2.7, 2.16, 2.17, 2.18, 2.19, 2.20, 3.4, 3.16, 6.6.

Таким чином, в силу до ч. 1 ст. 77 ГПК України, обставина тимчасової непрацездатності (хвороби), засвідчується лише документами, передбаченими Інструкцією, які видаються чи відкриваються у день звернення до лікаря. Тобто факт непрацездатності фізичної особи може бути підтверджений лише медичним документом, форму та порядок видачі якого регламентується законодавством.

Разом з тим, у даному випадку довідка фізичної особи-підприємця Гненної О.М. як лікаря загальної практики сімейної медицини не є листком непрацездатності і не може «вважатися» довідкою про непрацездатність, яка заміняє у передбачених випадках «листок непрацездатності», оскільки вона не відповідає Інструкції та видана після закінчення лікування 26.11.2022, а не у день звернення.

За таких обставин, довідка лікаря загальної практики сімейної медицини Гненної О.М. не є належним доказом у розумінні ч. 1 ст. 77 ГПК України, оскільки офіційно не засвідчує факт непрацездатності і не звільняє ні від виконання трудових обов`язків, ні від виконання обов`язків учасника процесу.

При цьому, навіть якщо обставини «хвороби» й мали місце, то діючи відповідно до закону ОСОБА_1 повинен був заявити про них суду, однак натомість суду він заявляв про інше.

Крім того, «хвороба» Кикотя С.М. з 22.11.2022 не була перешкодою останньому 23.11.2022 (у переддень судового засідання) підписати договір з адвокатом Пилипеко Р.Б. про надання юридичних послуг.

Поміж іншого, 23.11.2022 представником ОСОБА_1 , адвокатом Пилипенко Р.Б. було надіслано до місцевого господарського суду клопотання про відкладення судового засідання, в якому не зазначено про «хворобу» Кикотя С.М., хоча у довідці чітко вказано, що останній «хворіє» з 22.11.2022, а відтак, адвокат мав бути обізнаний про стан здоров`я свого клієнта і міг би зазначити про це у своєму клопотанні про відкладення судового засідання.

Отже, так як ОСОБА_1 мав можливість 23.11.2022 укласти договір з адвокатом, незважаючи на хворобу, то і мав можливість відкрити листок непрацездатності, який підтверджує його хворобу і зазначити такі причини своєї неявки у клопотанні.

Водночас, навіть документально підтверджена хвороба особисто ОСОБА_1 не звільняла його представника від обов`язку з`явитись у судове засідання.

Також слід вказати, що суд першої інстанції неодноразово у своїх ухвалах роз`яснював учасникам справи, що причини неявки мають підтверджуватись доказами; що неможливість явки одного представника (в т.ч. з причин хвороби, відрядження, відпустки, участі в іншому судовому засіданні, відсутності штатних працівників), не позбавляє можливості керівника чи фізичної особи призначити іншого або представляти інтереси особисто; що обставини тимчасової непрацездатності (хвороби, самоізоляції, обсервації у зв`язку з карантином), засвідчуються документами, передбаченими Інструкцією про порядок видачі документів, що засвідчують тимчасову непрацездатність громадян, затвердженою наказом Міністерства охорони здоров`я України від 13.11.2011 № 455 і зареєстрованою в Міністерстві юстиції України від 04.12.2001 за № 1005/6196; що учасники справи, явка яких визнана обов`язковою, зобов`язані повідомляти причини неявки.

Враховуючи повторне невиконання ОСОБА_1 обов`язків, покладених на нього процесуальним законодавством та судом без поважних на те причин, суд першої інстанції належним чином оцінивши матеріали справи дійшов вірного висновку про необхідність застосувати до вказаної особи заходи процесуального примусу у вигляді штрафу у розмірі двох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (4 962,00 грн).

При цьому, твердження апеляційної скарги не спростовують висновків, викладених в ухвалі Господарського суду Черкаської області від 24.11.2022 у справі № 925/534/13 (925/1059/22), а отже, у даному випадку скаржником не надано належних та допустимих доказів на підтвердження своєї правової позиції, а також не наведено переконливих аргументів у відповідності з нормами чинного законодавства, щодо спростування висновків суду першої інстанції.

Колегія суддів зазначає, що враховуючи положення частини 1 статті 9 Конституції України та беручи до уваги ратифікацію Законом України від 17.07.1997 N475/97-ВР Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Першого протоколу та протоколів № 2,4,7,11 до Конвенції та прийняття Закону України від 23.02.2006 №3477-IV (3477-15) «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди також повинні застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод (Рим, 4 листопада 1950 року) та рішення Європейського суду з прав людини як джерело права.

З приводу висвітлення всіх доводів апеляційної скарги колегія суддів враховує практику Європейського суду з прав людини, який у рішенні в справі «Серявін та інші проти України» вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.

У рішенні Суду у справі «Трофимчук проти України» №4241/03 від 28.10.2010 Європейським судом з прав людини зазначено, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довод сторін.

За таких обставин решту аргументів скаржника, окрім викладених у мотивувальній частині постанови, суд визнає такими, що не мають суттєвого впливу на прийняття рішення у даній справі та не спростовують правильних висновків суду першої інстанції.

Висновки суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги

Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Згідно з ч. 1 ст. 77 ГПК України обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

В силу ст. 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Доказування полягає не лише в поданні особами доказів, а й у доведенні їх переконливості, що скаржниками зроблено не було.

За змістом п. 1 ч. 1 ст. 275 ГПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.

Статтею 276 ГПК України визначено, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Враховуючи вищенаведене, колегія суддів Північного апеляційного господарського суду вважає апеляційну скаргу ОСОБА_1 необґрунтованою та такою, що не підлягає задоволенню, а ухвала Господарського суду Черкаської області від 24.11.2022 у справі № 925/534/13 (925/1059/22) підлягає залишенню без змін.

Розподіл судових витрат

Судові витрати за подання апеляційної скарги, у відповідності до статті 129 ГПК України, судом покладаються на скаржника.

Керуючись ст.ст. 129, 240, 255, 267-270, 273, 275, 276, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, Кодексом України з процедур банкрутства, Північний апеляційний господарський суд,-

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

2. Ухвалу Господарського суду Черкаської області від 24.11.2022 у справі № 925/534/13 (925/1059/22) залишити без змін.

3. Справу № 925/534/13 (925/1059/22) повернути до Господарського суду Черкаської області.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду у порядку, строки та випадках, передбачених ст.ст. 286-291 Господарського процесуального кодексу України та ст. 9 Кодексу України з процедур банкрутства.

Повний текст постанови складено та підписано - 03.04.2023.

Головуючий суддя Б.В. Отрюх

Судді Б.М. Грек

О.М. Остапенко