ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ІВАНО-ФРАНКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

29.03.2023 м. Івано-ФранківськСправа № 909/197/23

Господарський суд Івано-Франківської області у складі судді Горпинюка І.Є., за участю секретаря судового засідання Феденько Н.М., розглянувши у відкритому підготовчому засіданні суду в порядку загального позовного провадження матеріали справи № 909/197/23 за позовом Комунального підприємства "Калуська енергетична компанія" Калуської міської ради до Товариства з обмеженою відповідальністю "Карпатнафтохім" про зобов`язання укласти договір на очищення господарсько-побутових стічних вод,

ВСТАНОВИВ:

Комунальне підприємство "Калуська енергетична компанія" Калуської міської ради звернулося до Господарського суду Івано-Франківської області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Карпатнафтохім" про зобов`язання відповідача укласти договір на очищення господарсько-побутових стічних вод в редакції позивача.

Ухвалою суду від 02.03.2023 позовну заяву Комунального підприємства "Калуська енергетична компанія" Калуської міської ради прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі № 909/197/23; суд ухвалив здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження; встановив сторонам строк для надання відзиву на позов, відповіді на відзив та заперечення; підготовче засідання у справі призначив на 29.03.2023 о 10:30 год. в приміщення Господарського суду Івано-Франківської області за адресою: м. Івано-Франківськ, вул. Грушевського, 32, зал судових засідань № 8.

16.03.2023 до відділу документального забезпечення, канцелярії суду від відповідача у справі - Товариства з обмеженою відповідальністю "Карпатнафтохім" надійшла зустрічна позовна заява № 10/8-2 від 15.03.2023 (вх. №3177/23 від 16.03.2023) до Комунального підприємства "Калуська енергетична компанія" Калуської міської ради про укладення договору на надання послуг з очищення господарсько-побутових стічних вод в редакції ТОВ "Карпатнафтохім".

Ухвалою від 21.03.2023, суд зустрічну позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Карпатнафтохім" № 10/8-2 від 15.03.2023 (вх. №3177/23 від 16.03.2023) залишив без руху та надав Товариству з обмеженою відповідальністю "Карпатнафтохім" десятиденний строк, з дня отримання даної ухвали, на усунення недоліків зустрічної позовної заяви.

28.03.2023 до суду електронною поштою надійшло клопотання КП "Калуська енергетична компанія" Калуської міської ради б/н (вх. № 4809/23 від 28.03.2023) (документ з КЕП, підписаний електронним цифровим підписом директора Шевчука Петра Васильовича), у якому зазначено, що Шевчук Петро Васильович, як директор КП "Калуська енергетична компанія", і як єдиний уповноважений представник підприємства, не зможе взяти участь у судовому засіданні по даній справі, так як у нього, як директора підприємства, є необхідність у вирішенні важливих питань щодо роботи підприємства задля інтересів споживачів комунальних послуг у зв`язку із якою бути присутнім на засіданні суду, призначеному на 29.03.2023 не зможе, а тому просить відкласти розгляд справи на іншу, зручну для суду дату і час.

В підготовче засідання 29.03.2023 сторони не з`явились.

За приписами ч. 1 ст. 7 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань", Єдиний державний реєстр створюється з метою забезпечення державних органів та органів місцевого самоврядування, а також учасників цивільного обороту достовірною інформацією про юридичних осіб, громадські формування, що не мають статусу юридичної особи, та фізичних осіб-підприємців з Єдиного державного реєстру.

Відповідно до ч. 1 ст. 10 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних та фізичних осіб-підприємців та громадських формувань", якщо документи та відомості, що підлягають внесенню до Єдиного державного реєстру, внесені до нього, такі документи та відомості вважаються достовірними і можуть бути використані у спорі з третьою особою.

Копію ухвали про відкриття провадження у справі від 02.03.2023 суд надіслав позивачу та відповідачу на адреси, що зазначені позивачем в позовній заяві та вказані в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

ТОВ "Карпатнафтохім" отримало копію зазначеної ухвали 13.03.2023, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення, виплату поштового переказу № 76 9.

Поштове відправлення, яким суд направляв копію ухвали від 02.03.2023 позивачу, повернуто підприємством поштового зв`язку АТ "Укрпошта" з відміткою "адресат відсутній за вказаною адресою". Дата проставлення відмітки 15.03.2023.

Відповідно до пункту 5 частини 6 статті 242 ГПК України, днем вручення судового рішення є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, яка зареєстрована у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Отже, у разі якщо ухвалу про вчинення відповідної процесуальної дії суд направив за належною адресою, тобто повідомленою суду стороною, і повернуто підприємством зв`язку з посиланням на відсутність (вибуття) адресата, відмову від одержання, закінчення строку зберігання поштового відправлення тощо, то вважається, що адресат повідомлений про вчинення відповідної процесуальної дії.

Крім того, за змістом ст. 2 Закону України "Про доступ до судових рішень", кожен має право на доступ до судових рішень у порядку, визначеному цим Законом. Усі судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в електронній формі.

Ухвала Господарського суду Івано-Франківської області від 02.03.2023 оприлюднена в Єдиному державному реєстрі судових рішень, а тому позивач та відповідач мали можливість ознайомитися з текстом цієї ухвали.

Факт неотримання позивачем кореспонденції, якою суд з додержанням вимог процесуального закону надсилав ухвалу для вчинення відповідних дій за належною адресою та яка повернулася до суду у зв`язку з її неотриманням адресатом, не може вважатися поважною причиною невиконання вимог згаданої ухвали, оскільки зумовлено не об`єктивними причинами, а суб`єктивною поведінкою сторони щодо отримання кореспонденції, яка надходила на його адресу.

При цьому суд виходить з того, що сторони були належним чином повідомлені про дату, час і місце підготовчого засідання, оскільки до суду від відповідача 16.03.2023 надійшла зустрічна позовна заява № 10/8-2 від 15.03.2023 (вх. №3177/23 від 16.03.2023), у якій відповідач покликається на ухвалу суду від 02.03.2023 про відкриття провадження у даній справі, у якій визначені дата, час і місце підготовчого засідання.

Від позивача КП "Калуська енергетична компанія" Калуської міської ради до суду, як зазначалось вище, надійшло клопотання б/н (вх. № 4809/23 від 28.03.2023) (документ з КЕП, підписаний електронним цифровим підписом директора Шевчука Петра Васильовича), у якому також зазначено, що розгляд справи призначено на 10-30, 29.03.2023 в приміщенні Господарського суду Івано-Франківської області.

Відтак, суд виходить з того, що обидві сторони були належним чином повідомлені судом, та їм було відомо про дату час і місце підготовчого засідання, призначеного 29.03.2023 о 10:30 год. в приміщення Господарського суду Івано-Франківської області за адресою: м. Івано-Франківськ, вул. Грушевського, 32, зал судових засідань № 8.

У зв`язку з неявкою сторін в підготовче засідання, суд застосовує передбачені законом процесуальні наслідки таких дій.

Відповідно до частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод від 04.11.50 кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Відповідно до частин першої - четвертої статті 13 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

За змістом статей 41, 42 ГПК України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони та треті особи. Учасники справи, зокрема мають право брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом, і разом з тим учасники справи зобов`язані з`явитися за викликом суду в судове засідання, якщо їх явка визнана обов`язковою.

В частині першій статті 120 ГПК України передбачено, що суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою.

Згідно зі статтею 181 ГПК України для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання. Дата і час підготовчого засідання призначаються суддею з урахуванням обставин справи і необхідності вчинення відповідних процесуальних дій. Підготовче засідання має бути розпочате не пізніше ніж через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі.

У підготовчому засіданні суд постановляє ухвалу (ухвали) про процесуальні дії, що необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті (частина перша статті 185 ГПК України).

За результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу, зокрема, про залишення позовної заяви без розгляду (пункт 1 частини другої статті 185 ГПК України).

В підготовче засідання 29.03.2023 позивач не з`явився, при цьому повідомив суд про такі причини своєї неявки: ОСОБА_1 , як директор КП "Калуська енергетична компанія", і як єдиний уповноважений представник підприємства, не зможе взяти участь у судовому засіданні по даній справі, так як у нього, як директора підприємства, є необхідність у вирішенні важливих питань щодо роботи підприємства задля інтересів споживачів комунальних послуг у зв`язку із якою бути присутнім на засіданні суду, призначеному на 29.03.2023 не зможе, а тому просить відкласти розгляд справи на іншу, зручну для суду дату і час.

Про час та місце судового засідання був повідомлений у розумінні частини шостої статті 242 ГПК України.

Заяв від позивача про розгляд справи чи проведення підготовчого засідання за його відсутності, до суду не надходило.

Згідно зі статтею 46 Господарського процесуального кодексу України сторони користуються рівними процесуальними правами. Крім прав та обов`язків, визначених у статті 42 цього Кодексу, сторони (позивачі та відповідачі) також мають ще коло прав і обов`язків, передбачених статтею 46 Господарського процесуального кодексу України.

Одним із прав, які надаються учасникам справи, є право брати участь в судовому засіданні, якщо інше не визначено законом (пункт 2 частини першої статті 42 Господарського процесуального кодексу України).

За змістом частини третьої статті 196 Господарського процесуального кодексу України учасник справи може відмовитися від свого права брати участь в судовому засіданні, заявивши клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Отже, учасник справи має право:

а) брати участь в судових засіданнях (особисто або через представника);

б) не брати участі в судових засіданнях, подавши клопотання про розгляд справи за його відсутності, крім випадків, коли суд визнав явку учасника обов`язковою.

Аналіз зазначених норм процесуального права свідчить про те, що учасник справи не може відмовитися від свого права на участь в судових засіданнях за принципом мовчання, його волевиявлення щодо цього має бути формалізовано.

Дії суду у випадку неявки в судове засідання учасника справи визначені у статті 202 Господарського процесуального кодексу України, відповідно до частини четвертої якої у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

У системно-логічному зв`язку з цією нормою перебуває норма, закріплена у пункті 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України, яка визначає, що суд залишає позов без розгляду, якщо позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Системний аналіз змісту частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України свідчить про те, що процесуальним наслідком неявки позивача в судове засідання без поважних причин є залишення позову без розгляду.

Залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду господарським судом справи без прийняття рішення суду по суті спору у зв`язку з виявленням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому, наслідком якої є можливість повторного звернення до суду з тотожним позовом.

Правове значення для прийняття судом рішення про залишення позову без розгляду з підстави нез`явлення позивача без поважних причин у судове засідання, передбаченої цими нормами процесуального права, має одночасна наявність таких обставин:

1) належне повідомлення судом позивача про час і місце судового засідання;

2) неявка позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення позивачем суду причин його неявки в судове засідання;

3) неподання позивачем суду заяви про розгляд справи за його відсутності.

При цьому зміст частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України свідчить про те, що передбачена цими нормами процесуального права така процесуальна дія суду як залишення позову без розгляду з підстави нез`явлення позивача у судове засідання без поважних причин та неповідомлення про причини своєї неявки не залежить від того, чи була визнана судом явка позивача в судове засідання обов`язковою.

Аналогічні висновки Верховного Суду щодо застосування частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України викладені у постанові Верховного Суду у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 18.11.2022 у справі № 905/458/21, та постанові Верховного Суду у складі колегії суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 05 червня 2020 року у справі N 910/16978/19.

Крім того, як зазначив Верховний Суд у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду у постанові від 18.11.2022 у справі № 905/458/21: "у теорії права одним з критеріїв, за яким прийнято розрізняти норми права, є метод правового регулювання правових норм. За цим критерієм норми права можуть бути імперативними та диспозитивними.

Імперативні (зобов`язуючі) норми права характеризуються категоричністю приписів. Такі норми реалізуються виконанням, дотриманням або застосуванням. Диспозитивні норми реалізуються використанням, яке, як правило, передбачає його реалізацію на власний розсуд.

Проаналізувавши положення частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд у складі колегії суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду зазначає про те, що у цих нормах законодавець не застосував слова "може", "має право", "за власної ініціативи" та інші подібні у своєму значенні слова. Зазначені норми процесуального права не передбачають можливості інших варіантів дій суду, окрім залишення позовної заяви без розгляду. Формулювання "суд залишає позов без розгляду", що міститься у частині четвертій статті 202 Господарського процесуального кодексу України, та формулювання "суд залишає позов без розгляду", що міститься у пункті 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України, виражає імперативну вказівку суду (судді) щодо заборони продовження розгляду справи, щодо завершення судового провадження без винесення рішення. З огляду на викладене Верховний Суд зазначає про те, що повноваження суду залишити позов без розгляду, передбачені цими нормами процесуального права відносяться до імперативних.

Господарський суд, розглядаючи господарські справи, зобов`язаний вчиняти лише ті процесуальні дії і ухвалювати ті процесуальні рішення, які прямо встановлені процесуальним законом, і не може посилатися на те, що у процесуальному законі відсутня пряма чи "імперативна" заборона на вчинення певної процесуальної дії чи ухвалення певного процесуального рішення у вигляді формулювання, що суд не має права продовжити розгляд справи, якщо позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Отже, Верховний Суд у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду зазначає про те, що норми, закріплені у частині четвертій статті 202 та у пункті 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України, за методом правового регулювання є імперативними, що означає те, що відповідно до цих норм процесуального права у разі неявки позивача в судове засідання за умови, що він був належним чином повідомлений про час і місце судового засідання, не повідомив суд про причини його неявки та не надав суду заяви про розгляд справи за його відсутності, суд має імперативний процесуальний обов`язок залишити позов без розгляду."

У пункті 8.6 цієї ж постанови Верховний Суд зазначив, що якщо позивач не з`явився в судове засідання, однак, повідомив суду інформацію про причини своє неявки, суд має здійснити оцінку поважності таких причин. За відсутності такого повідомлення суд приймає рішення про залишення заяви без розгляду.

Питання поважності причин є оціночним та залежить від доказів, якими підтверджуються відповідні обставини. Поважними причинами є лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язуються з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне вчинення певної процесуальної дії.

У разі першої неявки позивача в судове засідання та при умови, що суд визнав поважними повідомлені позивачем суду причини неявки в судове засідання, суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні відповідно до пункту 2 частини другої статті 202 Господарського процесуального кодексу України. Натомість неповажність причин неявки позивача в судове засідання свідчить про наявність підстав для залишення позову без розгляду у зв`язку з неявкою позивача в судове засідання на підставі частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України при умові наявності інших зазначених вище обставин для залишення позову без розгляду з цієї підстави.

Відповідно до частини шостої статті 13 Закону України "Про судоустрій і статус суддів", висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.

Оцінюючи поважність причин неявки позивача в підготовче засідання, про які позивач зазначив у клопотанні (вх. № 4809/23 від 28.03.2023), суд відзначає, що викладення поважності причин своєї неявки в судове засідання позивач зводить лише до загального формулювання про необхідність для директора підприємства вирішення важливих питань щодо роботи підприємства задля інтересів споживачів комунальних послуг. Позивачем не деталізовано, які саме завдання постали перед директором КП "Калуська енергетична компанія" Калуської міської ради 29.03.2023, які об`єктивно і непереборно перешкоджають йому взяти участь в підготовчому засіданні в цей день. Тобто у клопотанні не наведено конкретної поважної причини чи сукупності причин, через які директор позивача не може з`явитись у підготовче засідання 29.03.2023. Для суду очевидно, що директор підприємства здійснює управління ним та вирішує пов`язані з його діяльністю завдання. Однак саме перебування на посаді директора і наявність обов`язків з керування підприємством не може бути визнано поважною причиною для неявки у судове засідання. В протилежному випадку, директор підприємства матиме можливість вимагати відкладення будь-якого судового засідання на власний розсуд. Поважними причинами неявки в судове засідання, як зазначено вище, є лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи. Тобто позивач мав навести конкретні обставини, які перешкоджали йому брати участь в підготовчому засіданні і довести такі обставини належними і допустимими доказами.

До клопотання не додано жодних доказів на підтвердження поважності причин для неявки директора позивача в підготовче засідання 29.03.2023.

Відтак, суд вважає, що наведені у у клопотанні (вх. № 4809/23 від 28.03.2023) загальні формулювання не свідчать і не підтверджують наявність у позивача поважних причин для неявки в підготовче засідання. Тому суд дійшов висновку, що позивач не з`явився в підготовче засідання 29.03.2023 без поважних причин.

Положення частини четвертої статті 202 та пункті 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України передбачають можливість подання позивачем до суду заяви про розгляд справи за його відсутності. Тобто право позивача як особи, яка подала позов та зацікавлена в його розгляді, не бути присутнім у судовому засіданні кореспондується з його обов`язком подати до суду відповідну заяву про розгляд справи за його відсутності.

Право позивача самостійно визначати характер своєї участі в судовому засіданні, зокрема й через неявку до нього, повинне бути здійснене у належний, тобто визначений процесуальним законом спосіб: шляхом подання позивачем до суду клопотання про розгляд справи за його відсутності. Лише, якщо позивач чітко висловив своє волевиявлення через клопотання про розгляд справи за його відсутності та за умови можливості розгляду справи за відсутності позивача в судовому засіданні, можливий судовий розгляд справи за відсутності позивача в судовому засіданні.

Встановивши індивідуальні обставини справи, а саме що: а) позивач був належним чином повідомлений судом, у встановленому законом порядку про дату, час і місце підготовчого засідання; б) позивач не з`явився в таке засідання; в) повідомлені ним, як причини неявки в судове засідання, загальні формулювання про необхідність для директора підприємства вирішення важливих питань щодо роботи підприємства задля інтересів споживачів комунальних послуг, без викладення детальних та конкретних обставин, які об`єктивно перешкоджають позивачу взяти участь в підготовчому засіданні, не визнаються судом поважними причинами неявки в судове засідання; г) позивач не подав суду заяви про розгляд справи (проведення підготовчого засідання) за його відсутності, суд відповідно до імперативних приписів, встановлених частиною четвертою статті 202 ГПК України та п. 4 частини першої статті 226 ГПК України зобов`язаний залишити позов без розгляду.

Про залишення без розгляду позовної у заяви у зв`язку з неявкою позивача без поважних причин в підготовче засідання, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду, виснував, зокрема, в постанові від 19 грудня 2022 року по справі N 910/1730/22.

Вжиття заходів для ефективного розгляду та вирішення судового спору є обов`язком не тільки для держави, але й для осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.89 у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

При цьому, залишення позову без розгляду не перешкоджає позивачу повторно звернутись з таким позовом та реалізувати своє право на судовий захист, за умови дотримання вимог Господарського процесуального кодексу України.

Керуючись статтями 183, 185, 202, 226, 233-235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

позовну заяву вих. № 129 від 27.01.2023 (вх. № 2571/23 від 01.03.2023) Комунального підприємства "Калуська енергетична компанія" Калуської міської ради до відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю "Карпатнафтохім" про зобов`язання укласти договір на очищення господарсько-побутових стічних вод у редакції позивача залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею - 29.03.2023, та може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Західного апеляційного господарського суду протягом десяти днів з дня складення повного судового рішення.

Дата складення повного судового рішення: 03.04.2023.

Суддя І.Є. Горпинюк