ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЛЬВІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20.03.2023 Справа № 914/3071/22

м. Львів

За позовом:Кіровоградського обласного центру зайнятості, м. Кропивницький,

до відповідача:Товариства з обмеженою відповідальністю «Кастум», м. Львів

про визнання додаткових угод недійсними та стягнення 111350,94 грн

Суддя Олена ЩИГЕЛЬСЬКА

Секретар с/з Маркіян-Павло ЛАБАЗ

Представники сторін

від позивача: не з`явився,

від відповідача: не з`явився.

Заяв про відвід судді не надходило. У відповідності до ст.222 ГПК України, фіксування судового процесу за допомогою підсистеми відеоконференцзв`язку vkz.court.gov.ua.не здійснювалося

ІСТОРІЯ РОЗГЛЯДУ СПРАВИ

Кіровоградський обласний центр зайнятості звернувся до Господарського суду Львівської області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Кастум» про визнання недійсними додаткових угод №1 від 28.01.2021 року, №2 від 28.01.2021 року, №3 від 28.01.2021 року, №4 від 28.01.2021 року та №5 від 28.01.2021 року та стягнення 111350,94 грн.

Згідно з Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 07.12.2022 року справу передано судді Щигельській О.І.

Ухвалою суду від 12.12.2022 позовну заяву залишено без руху.

Після усунення недоліків позовної заяви, ухвалою суду від 28.12.2022 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, розгляд справи вирішено здійснювати за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання.

Рух справи відображено в попередніх ухвалах суду, зокрема ухвалою суду від 27.02.2023 закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті.

В судове засідання 20.03.2023 року позивач явки уповноваженого представника не забезпечив, 13.03.2023 від Кіровоградського обласного центру зайнятостінадійшла заява (вх.№6198/23), в якій позивач просить провести судове засідання без участі представника, зазначено що позовні вимоги підтримує повністю.

Відповідач в судове засідання 20.03.2023 не з`явився, причин неявки не повідомив.

Суд звертає увагу, що ухвали суду надсилались відповідачу за місцезнаходженням відповідно до інформації з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, були повернуті на адресу суду з відмітками пошти «за закінченням терміну зберігання», про що свідчать наявні в матеріалах справи поштові конверти з Довідками Ф.20.

Згідно з п. 4 ч. 6 ст. 242 ГПК України днем вручення судового рішення є день проставлення у поштовому відділенні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду.

Відповідно до ч.ч. 3, 7 ст. 120 ГПК України виклики і повідомлення здійснюються шляхом вручення ухвали в порядку, передбаченому цим Кодексом для вручення судових рішень. Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місцезнаходження чи місця проживання під час розгляду справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання ухвала про повідомлення чи виклик надсилається учасникам судового процесу, які не мають офіційної електронної адреси, та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, які забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, за останньою відомою суду адресою і вважається врученою, навіть якщо відповідний учасник судового процесу за цією адресою більше не знаходиться або не проживає.

Отже, якщо ухвалу про вчинення відповідної процесуальної дії направлено судом за належною адресою, тобто повідомленою суду стороною, і повернуто підприємством зв`язку з посиланням на відсутність (вибуття) адресата, відмову від одержання, закінчення строку зберігання поштового відправлення, інші причини, що не дали змоги виконати обов`язки щодо пересилання поштового відправлення, то вважається, що адресат повідомлений про вчинення відповідної процесуальної дії.

Відповідно до п. 10 ч. 2 ст. 9 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань» відомості про місцезнаходження юридичної особи містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань.

Суд зазначає, що до повноважень господарських судів не віднесено установлення фактичного місцезнаходження юридичних осіб або фізичних осіб-учасників судового процесу на час вчинення тих чи інших процесуальних дій. Тому відповідні процесуальні документи надсилаються господарським судом згідно з поштовими реквізитами учасників судового процесу.

Примірники повідомлень про вручення рекомендованої кореспонденції або повернуті органами зв`язку з позначками «адресат відсутній», «закінчення терміну зберігання» тощо з урахуванням конкретних обставин справи можуть вважатися належними доказами виконання господарським судом обов`язку щодо повідомлення учасників судового процесу про вчинення цим судом певних процесуальних дій. Відсутність сторони за адресою чи незабезпечення одержання за такою адресою кореспонденції створює саме для учасника справи негативні наслідки, які він зобов`язаний передбачити та самостійно вжити заходи щодо їх ненастання.

Сам лише факт не отримання учасником провадження кореспонденції, якою суд, з додержанням вимог процесуального закону, надсилав ухвалу для вчинення відповідних дій за належною адресою та яка повернулася в суд у зв`язку з її неотриманням адресатом, не може вважатися поважною причиною не виконання ухвали суду, оскільки зумовлено не об`єктивними причинами, а суб`єктивною поведінкою сторони щодо отримання кореспонденції, яка надходила на його адресу.

Крім того, судом враховано, що у відповідності до частини другої статті 2 Закону України «Про доступ до судових рішень» усі судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в електронній формі не пізніше наступного дня після їх виготовлення і підписання.

Згідно з частиною першою статті 4 Закону України «Про доступ до судових рішень» судові рішення, внесені до Реєстру, є відкритими для безоплатного цілодобового доступу на офіційному веб-порталі судової влади України.

З огляду на викладене відповідач не був позбавлений права та можливості ознайомитися з ухвалою суду у Єдиному державному реєстрі судових рішень, подати відзив на позовну заяву у встановлені ГПК України строки та забезпечити явку свого уповноваженого представника у судове засідання.

Згідно з ч. 1 ст. 202 Господарського процесуального кодексу України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 202 Господарського процесуального кодексу України, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи, зокрема, у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.

Відповідно до ч.4 ст.13 ГПК України, кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Судом встановлено, що зібраних в матеріалах справи доказів достатньо для з`ясування обставин справи і прийняття судового рішення, у відповідності до ст.13 ГПК України, судом створювались учасникам справи необхідні умови для встановлення фактичних обставин справи і правильного застосування законодавства, а їх неявка не перешкоджає розгляду справи по суті.

АРГУМЕНТИ СТОРІН

Аргументи позивача

Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач зазначає про наявність підстав для визнання недійсними додаткових угод №1 від 28.01.2021 року, №2 від 28.01.2021 року, №3 від 28.01.2021 року, №4 від 28.01.2021 року та №5 від 28.01.2021 рокудо Договору №61/14 про постачання природного газуяк таких, що укладені з порушенням ст. 41 ЗУ «Про публічні закупівлі» та стягнення з відповідача 111350,94 грн. зайво отриманих коштів, які підлягають поверненню як за недопоставлений товар (частина 1 ст. 670 ЦК України) через неналежне виконання відповідачем своїх зобов`язань щодо постачання природного газу.

Зокрема позивач вказує, фактично укладенням додаткових угод до Договору№61/14 про постачання природного газу порушено матеріальні інтереси позивача, оскільки з урахуванням цих угод центр зайнятості фактично отримав менше газу у порівнянні з первісним договором за значно вищою ціною.

Аргументи відповідача

Відповідач заперечень та/або відзиву на позовну заяву не подав.

ОБСТАВИНИ, ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ

За результатами проведення процедури відкритих торгів закупівлі природного газу для потреб Кіровоградського обласного центру зайнятості (позивач по справі) та його філій у 2021 році (UА-2020-12-15-001404-b)27.01.2021 року між Товариством з обмеженою відповідальністю «Кастум» (відповідач по справі, постачальник за договором) та Кіровоградським обласним центром зайнятості (споживач за договором) укладено Договір №61/14 про постачання природного газу, за яким постачальник зобов`язався поставити (передати у власність) споживачу у 2021 році природний газ за кодом ДК 021:2015-09120000-6 Газове паливо (далі - газ, товар) належної якості та обсягах у порядку, передбаченому Договором включно з урахуванням замовлення (бронювання) потужності щодо кожного періоду та обсягу постачання газу, а споживач зобов`язався прийняти та оплатити вартість газу у розмірах, строки та порядку, що визначені Договором (п. 1.1. Договору).

Відповідно до п. 1.2. -1.3. умови Договору відповідають змісту тендерної пропозиції постачальника (у тому числі ціни за одиницю товару), що подана в рамках здійснення/проведення процедури закупівлі споживачем згідно Закону України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 № 922-VIII (зі змінами). Річний плановий обсяг постачання газу - 91000 куб.м.

Згідно з п. 4.1. Договору ціна природного газу на момент підписання Договору становить 5200,00 грн за 1000 куб.м. з ПДВ, в т.ч. ПДВ 866,67 грн, в тому числі вартість замовлення (бронювання) потужність (тариф на послуги транспортування природного газу для внутрішніх точок входу і точок виходу з газотранспортної системи на дату підписання Договору за 1000 куб.м, становить 248,32 грн з ПДВ, в т.ч. ПДВ 41,39 грн, що відповідає затвердженому тарифу Регулятором за Постановою НКРЕКП від 24.12.2019 №3013 «Про встановлення тарифів для ТОВ «ОПЕРАТОР ГТС УКРАЇНИ» на послуги транспортування природного газу для точок входу і точок виходу на регуляторний період 2020-2024 роки» та вартість позитивного/негативного небалансів (які можуть виникати відповідно до вимог Кодексу ГТС).

Загальна сума Договору становить 473200,00 гри (чотириста сімдесят гри тисячі двісті грн 00 коп.) з ПДВ, в т.ч. ПДВ 78866,67 грн (сімдесят вісім тисяч вісімсот шістдесят шість гривень 67 коп.) (п. 4.2. Договору).

Сторони погодили, що ціна,зазначена в п. 4.1. Договору, може змінюватись у випадках, визначених п. 12.4 Договору. Зміна ціни узгоджується шляхом підписання додаткової угоди до цього Договору (п. 4.3. Договору).

Відповідно до п. 12.4. Договору істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків передбачених ч.5 ст.41 Закону України «Про публічні закупівлі»:

1) зменшення обсягів закупівлі, зокрема з урахуванням фактичного обсягу видатків замовника;

2) збільшення ціни за одиницю товару до 10 відсотків пропорційно збільшенню ціни такого товару на ринку у разі коливання ціни такого товару на ринку за умови, що така зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю;

3) покращення якості предмета закупівлі, за умови що таке покращення не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю;

4) продовження строку дії договору про закупівлю та строку виконання зобов`язань щодо передачі товару, виконання робіт, надання послуг у разі виникнення документально підтверджених об`єктивних обставин, що спричинили таке продовження, у тому числі обставин непереборної сили, затримки фінансування витрат замовника, за умови що такі зміни не призведуть до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю;

5) погодження зміни ціни в договорі про закупівлю в бік зменшення (без зміни кількості (обсягу) та якості товарів, робіт і послуг), у тому числі у разі коливання ціни товару на ринку;

6) зміни ціни у зв`язку зі зміною ставок податків і зборів та/або зміною умов щодо надання пільг з оподаткування - пропорційно до зміни таких ставок та/або пільг з оподаткування;

7) зміни встановленого згідно із законодавством органами державної статистики індексу споживчих цін, зміни курсу іноземної валюти, зміни біржових котирувань або показників Platts, ARGUS регульованих цін (тарифів) і нормативів, що застосовуються в договорі про закупівлю, у -разі встановлення в договорі про закупівлю порядку зміни ціни.

У разі зміни регульованого тарифу на потужність природного газу, з моменту набрання чинності нормативно-правовим актом, яким встановлено (змінено) регульовану ціну (тариф) на потужність природного газу Сторони вносять зміни до Договору. Підтвердженням необхідності внесення таких змін є чинні (введені в дію в порядку встановленому законодавством) нормативно-правові акти відповідного уповноваженого органу (рішень НКРЕКП) або держави щодо встановлення (зміни) регульованого тарифу на потужність природного газу.

Нову (змінену) ціну, визначену відповідно пп.7 п.12.4. Договору, застосовують з дня введення в дію відповідного регульованого тарифу згідно з рішенням НКРЕКП, якщо інше не встановлено чинним законодавством України (у тому числі відповідними рішеннями НКРЕКП),

Зміну ціни сторонни узгоджують шляхом підписання додаткової угоди до цього Договору, Додаткова угода має містити посилання на дату та номер документу, яким змінено тариф на передачу природного газу та дату з якої такий тариф починає діяти.

Наявність факту зміни регульованих цін (тарифів) і нормативів підтверджується наданням копій розпорядчих актів Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг;

8) зміни умов у зв`язку із застосуванням положень частини шостої цієї статті.

28.01.2021 року відповідач звернувся до позивача з Листом №28/01/01, яким повідомлено що ТОВ «Кастум», як постачальник змушене підняти вартість за природний газ з до ринкових цін станом на січень місяць 2021 року. До вказаного листа долучено Додаткові угоди № 1, № 2, № 3, №4 та №5 до Договору № 61/14 від 27.01.2021р. на постачання природного газу та копіїЦінових довідокХарківської торгово-промислової палати.

До матеріалів справи долучено копії Цінових довідокХарківської торгово-промислової палати №1/21 від 04.01.2021 року, №11/21 від 05.01.2021 року, №37/21 від 12.01.2021 року, №53/21 від 12.01.2021 року, №130/21 від 20.01.2021 року, №151/21 від 22.01.2021 року та №189/21 від 26.01.2021 року.

Позивач вказує, що з метою недопущення відключення природного газу в опалювальний період при низьких температурах повітря, що могло зупинити виробничий процес та нанести значну матеріальну шкоду державному майну позивач змушений був підписати запропоновані відповідачем додаткові угоди.

Зокрема 28.01.2021 року між Товариством з обмеженою відповідальністю «Кастум» та Кіровоградським обласним центром зайнятості укладено 5 Додаткових угод до Договору №61/14 про постачання природного газу.

Додатковою угодою №1сторони погодили викласти в новій редакції:

- Пункт1.3. «Річний плановий обсяг постачання газу - 82734 куб.м.».

- Пункт 4.1. «Ціна природного газу становить 5719,48 грн за 1000 куб.м. з ПДВ, в т.ч. ПДВ 953,25 грн...».

- Пункт 4.2. «Загальна сума Договору становить 473195,46 грн з ПДВ, в т.ч. ПДВ 78865,91 грн».

Додатковою угодою №2 сторони погодили викласти в новій редакції:

- Пункт 1.3. «Річний плановий обсяг постачання газу - 75219 куб.м.».

- Пункт 4.1. «Ціна природного газу становить 6290,85 грн за 1000 куб.м. з ПДВ, в т.ч. ПДВ 1048,47 грн … ».

- Пункт 4.2. «Загальна сума Договору становить 473191,45 грн з ПДВ, в т.ч. ПДВ 78865,24 грн».

Додатковою угодою №3 сторони погодили викласти в новій редакції:

- Пункт 1.3. «Річний плановий обсяг постачання газу - 68387 куб.м.».

- Пункт 4.1. «Ціна природного газу становить 6919,30 грн за 1000 куб.м. з ПДВ, в т.ч, ПДВ 1153.22 грн, … ».

- Пункт 4.2. «Загальна сума Договору становить 473190,17 грн з ПДВ, в т.ч. ПДВ 78865,03 грн».

Додатковою угодою №4 сторони погодили викласти в новій редакції:

- Пункт 1.3. «Річний плановий обсяг постачання газу -62175 куб.м.»

- Пункт 4.1. «Ціна природного газу становить 7610,53 гри за 1000 куб.м. з ПДВ, в т.ч. ПДВ 1268,42 грн … »

- Пункт 4.2. «Загальна сума Договору становить 473184,70 грн з ПДВ, в т.ч. ПДВ 78864,12 грн».

Додатковою угодою №5 сторони погодили викласти в новій редакції:

- Пункт 1.3. «Річний плановий обсяг постачання газу - 56527 куб.м».

- Пункт 4.1. «Ціна природного газу становить 8370,82 грн за 1000 куб.м. з ПДВ, в т.ч. ПДВ 1395,14 грн, ...»

- Пункт 4.2. «Загальна сума Договору становить 473177,34 грн з ПДВ, в т.ч. ПДВ 78862,89 грн ».

Відповідно до Акту №РН-0000023 від 29.01.2021 року здачі-прийняття виконавцем було передано по договору №61/14 від 27.01.2021 року природний газ за січень 2021 р. (6.072 т.куб.м.), загальна вартість природного газу з ПДВ склала 50822,64 грн.

09.02.2021 року позивачем здійснено платіж на користь ТОВ «Кастум» в розмірі 50 822,64 грн, що підтверджується платіжним дорученням №621, призначення платежу «оплата за природний газ у січні 2021 р по рах №СФ-0001578 від 29.01.2021 зг. Дог №61/14 від 27.01.2021; в т.ч. ПДВ 8470,44».

Відповідно до Акту №РН-0000376 від 26.02.2021 року здачі-прийняття виконавцем було передано по договору №61/14 від 27.01.2021 року природний газ у лютому 2021 р. (14.394 т.куб.м.), загальна вартість природного газу з ПДВ склала 120489,53 грн.

17.03.2021 року позивачем здійснено платіж на користь ТОВ «Кастум» в розмірі 120 489,53 грн, що підтверджується платіжним дорученням №1141, призначення платежу «оплата за природний газ у лютому 2021 р по рах №СФ-0001903 від 16.03.2021 зг. Дог №61/14 від 27.01.2021; в т.ч. ПДВ 20081,59».

Відповідно до Акту №РН-0000513 від 31.03.2021 року здачі-прийняття виконавцем було передано по договору №61/14 від 27.01.2021 року природний газ у березні 2021 р. (12.061 т.куб.м.), загальна вартість природного газу з ПДВ склала 100 960,42 грн.

14.04.2021 року позивачем здійснено платіж на користь ТОВ «Кастум» в розмірі 100 960,42 грн, що підтверджується платіжним дорученням №2024, призначення платежу «оплата за природний газ у березні 2021 р по рах №СФ-0002040 від 31.03.2021 зг. Дог №61/14 від 27.01.2021; в т.ч. ПДВ 16826,74».

Відповідно до Акту №РН-0000579 від 13.04.2021 року здачі-прийняття виконавцем було передано по договору №61/14 від 27.01.2021 року природний газ у квітні 2021 р. (2.592 т.куб.м.), загальна вартість природного газу з ПДВ склала 21 697,15 грн.

15.04.2021 року позивачем здійснено платіж на користь ТОВ «Кастум» в розмірі 21 697,15 грн, що підтверджується платіжним дорученням №2064, призначення платежу «оплата за природний газ у квітні 2021 р по рах №СФ-0002097 від 13.04.2021 зг. Дог №61/14 від 27.01.2021; в т.ч. ПДВ 3616,19».

13.04.2021 року між Товариством з обмеженою відповідальністю «Кастум» та Кіровоградським обласним центром зайнятості укладено Додаткову угоду №6, якою погодили Договір в частині постачання природного газу розірвати з 13.04.2021 року на підставі п. 12.10 Договору (п. 1.).

Відповідно до п.3 Додаткової угоди №6 пункт 12.1. Договору викладено в новій редакції: « 12.1. Цей Договір набуває чинності з дати його укладання та діє до 13.04.2021 року, а в частині проведення розрахунків за спожитий природний газ споживачем, до повного їх здійснення».

Крім того Управлінням Східного офісу Держаудитслужби в Кіровоградській області проведено моніторинг процедури закупівлі UА-2020-12-15-001404-b, відповідно до Висновку за результатами аналізу питання внесення змін до істотних умов договору установлено порушення вимог пункту 2 частини 5 статті 41 Закону.

26.06.2022 року з метою встановлення підстав для представництва інтересів держави у суді Кіровоградська обласна прокуратура звернулася до позивача з Листом №15/2-217ВИХ-22, яким просила надати інформацію та належним чином завірені копії підтверджуючих документів щодо підстав підвищення ціни на природний газ за додатковими угодами до договору закупівлі природного газу №2 від 15.01.2021, а саме: копії рішень тендерного комітету щодо підвищення цін, листи постачальника (з додатками), які слугували підставою для підвищення відповідної ціни, копії актів приймання-передачі природного газу, платіжних доручень щодо перерахування коштів за відповідним договором, а також копії додаткових угод.Крім того, зазначено про необхідність поінформувати обласну прокуратуру чи вживалися Кіровоградським обласним центром зайнятості заходи до усунення виявлених порушень законодавства та які, чи планується самостійне звернення до суду з позовом про визнання додаткових угод №№1-5 до договору № 61/14 від 27.01.2021 недійсними та стягнення грошових коштів за непоставлений товар (природний газ), якщо ні, то вказати причини та викласти свою позицію щодо такого звернення до суду прокурором.

У відповідь на вказаний Лист Кіровоградським обласним центром зайнятості листом№ 12-38/631/16 від 12.07.2022 повідомлено Кіровоградську обласну прокуратуру про те, що центр зайнятості, за наявності коштів на судові витрати, має намір самостійно звернутися до суду з позовом до ТОВ «Кастум».

Кіровоградським обласним центром зайнятості на адресу ТОВ «Кастум» направлено претензію №12-38/829/16 від 08.09.2022 про повернення коштів в сумі 111350,94 грн. З долученої копії рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, виплату поштового переказу 387), встановлено, що відповідачем вказаний лист отримано 13.09.2022 року.

ОЦІНКА СУДУ

Згідно ст. 509 ЦК України, зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Відповідно до ст. 11 ЦК України, однією з підстав виникнення зобов`язань, є, зокрема, договори та інші правочини.

Відповідно до ч. 1 ст. 626 ЦК України, договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Як вбачається з матеріалів справи за результатами проведення процедури відкритих торгів закупівлі природного газу (UА-2020-12-15-001404-b) 27.01.2021 року між Товариством з обмеженою відповідальністю «Кастум» та Кіровоградським обласним центром зайнятості укладено Договір №61/14 про постачання природного газу, з подальшими змінами та доповненнями.

Договір про закупівлю - господарський договір, що укладається між замовником і учасником за результатами проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі та передбачає платне надання послуг, виконання робіт або придбання товару (ст. 1 ЗУ «Про публічні закупівлі» в редакції станом на дату укладення договору).

Відповідно до ч.1 ст. 41 вказаного Закону встановлено, що Договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного та Господарського кодексів України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.

За приписами ч. 4 ст. 41 зазначеного Закону умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції/пропозиції за результатами електронного аукціону (у тому числі ціни за одиницю товару) переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі або узгодженої ціни пропозиції учасника у разі застосування переговорної процедури, крім випадків визначення грошового еквівалента зобов`язання в іноземній валюті та/або випадків перерахунку ціни за результатами електронного аукціону в бік зменшення ціни тендерної пропозиції/пропозиції учасника без зменшення обсягів закупівлі.

Частиною 5 ст. 41 Закону встановлено, що істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків:

1) зменшення обсягів закупівлі, зокрема з урахуванням фактичного обсягу видатків замовника;

2) збільшення ціни за одиницю товару до 10 відсотків пропорційно збільшенню ціни такого товару на ринку у разі коливання ціни такого товару на ринку за умови, що така зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю, - не частіше ніж один раз на 90 днів з моменту підписання договору про закупівлю. Обмеження щодо строків зміни ціни за одиницю товару не застосовується у випадках зміни умов договору про закупівлю бензину та дизельного пального, газу та електричної енергії;

3) покращення якості предмета закупівлі, за умови що таке покращення не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю;

4) продовження строку дії договору про закупівлю та строку виконання зобов`язань щодо передачі товару, виконання робіт, надання послуг у разі виникнення документально підтверджених об`єктивних обставин, що спричинили таке продовження, у тому числі обставин непереборної сили, затримки фінансування витрат замовника, за умови що такі зміни не призведуть до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю;

5) погодження зміни ціни в договорі про закупівлю в бік зменшення (без зміни кількості (обсягу) та якості товарів, робіт і послуг), у тому числі у разі коливання ціни товару на ринку;

6) зміни ціни в договорі про закупівлю у зв`язку зі зміною ставок податків і зборів та/або зміною умов щодо надання пільг з оподаткування - пропорційно до зміни таких ставок та/або пільг з оподаткування;

7) зміни встановленого згідно із законодавством органами державної статистики індексу споживчих цін, зміни курсу іноземної валюти, зміни біржових котирувань або показників Platts, ARGUS регульованих цін (тарифів) і нормативів, що застосовуються в договорі про закупівлю, у разі встановлення в договорі про закупівлю порядку зміни ціни;

8) зміни умов у зв`язку із застосуванням положень частини шостої цієї статті.

Аналогічні положення також містяться в п. 12.1. Договору №61/14 від 27.01.2021 року.

Відповідно до п. 8 ч. 2 ст. 22 ЗУ «Про публічні закупівлі» тендерна документація повинна містити,проект договору про закупівлю з обов`язковим зазначенням порядку змін його умов.

Відповідно до ч.1 ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Статтею 525 ЦК встановлено, що одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Відповідно до ст. 651 ЦК зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору.

З урахуванням положень ЦК України та ЗУ «Про публічні закупівлі» (в редакції станом на дату укладення договору), суд вказує, що зміна істотних умов договору про закупівлю (збільшення ціни за одиницю товару) є правомірною виключно за таких умов:

- відбувається за згодою сторін;

- порядок зміни умов договору має бути визначений самим договором (відповідно до проекту, який входив до тендерної документації);

- підстава збільшення - коливання ціни такого товару на ринку (обґрунтоване і документально підтверджене постачальником);

- ціна за одиницю товару може збільшуватися не більше ніж на 10 %;

- загальна сума (ціна) договору не повинна збільшуватися.

- Судом встановлено, що 28.01.2021 року між сторонами укладено 5 Додаткових угод до Договору, якими внесено зміни до істотних умов договору та підвищено ціну за 1000 куб.м. природного газу до 10% кожною, зокрема додатковою угодою № 1 підвищено ціну за 1000 куб. м. природного газу до 5719,48 грн з ПДВ, додатковою угодою № 2 підвищено ціну за 1000 куб. м. природного газу до 6290,85 грн з ПДВ, додатковою угодою №3 підвищено ціну за 1000 куб. м. природного газу до 6919,30 грн ПДВ, додатковою угодою №4 підвищено ціну за 1000 куб. м. природного газу до 7610,53 грн ПДВ, додатковою угодою №5 підвищено ціну за 1000 куб. м. природного газу до 8370,82 грн ПДВ.

Суд зазначає, що будь-який суб`єкт підприємницької діяльності діє на власний ризик. Укладаючи договір поставки товару на певний строк у майбутньому, він гарантує собі можливість продати свій товар, але при цьому несе ризики зміни його ціни. Підприємець має передбачати такі ризики і одразу закладати їх у ціну договору.

Відповідно до ст. 188 ГК зміна та розірвання господарських договорів в односторонньому порядку не допускаються, якщо інше не передбачено законом або договором.Сторона договору, яка вважає за необхідне змінити або розірвати договір, повинна надіслати пропозиції про це другій стороні за договором. Сторона договору, яка одержала пропозицію про зміну чи розірвання договору, у двадцятиденний строк після одержання пропозиції повідомляє другу сторону про результати її розгляду.Відтак, зміна умов договору відбувається за згодою обох сторін.

Відповідно до положень Договору п. 4.3. ціна, зазначена в п. 4.1. Договору, може змінюватись у випадках, визначених п. 12.4 Договору. Зміна ціни узгоджується шляхом підписання додаткової угоди до цього Договору.

Верховний Суд у постанові №927/491/19 від 18.06.2021 зазначив, що метою регулювання, передбаченого ст. 41 ЗУ «Про публічні закупівлі», а саме закріплення можливості сторін змінити умови укладеного договору шляхом збільшення ціни за одиницю товару до 10 % є запобігання ситуаціям, коли внаслідок істотної зміни обставин укладений договір стає вочевидь невигідним для постачальника.

Так, ст. 652 ЦК передбачає, що у разі істотної зміни обставин, якими сторони керувалися при укладенні договору, договір може бути змінений або розірваний за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або не випливає із суті зобов`язання. Зміна обставин є істотною, якщо вони змінилися настільки, що, якби сторони могли це передбачити, вони не уклали б договір або уклали б його на інших умовах. Якщо сторони не досягли згоди щодо приведення договору у відповідність з обставинами, які істотно змінились, або щодо його розірвання, договір може бути розірваний, а з підстав, встановлених частиною четвертою цієї статті, - змінений за рішенням суду на вимогу заінтересованої сторони за наявності одночасно таких умов: 1) в момент укладення договору сторони виходили з того, що така зміна обставин не настане; 2) зміна обставин зумовлена причинами, які заінтересована сторона не могла усунути після їх виникнення при всій турботливості та обачності, які від неї вимагалися; 3) виконання договору порушило б співвідношення майнових інтересів сторін і позбавило б заінтересовану сторону того, на що вона розраховувала при укладенні договору; 4) із суті договору або звичаїв ділового обороту не випливає, що ризик зміни обставин несе заінтересована сторона.

Відтак, передбачена законодавством про публічні закупівлі норма застосовується, якщо відбувається значне коливання (зростання) ціни на ринку, яке робить для однієї сторони договору його виконання вочевидь невигідним, збитковим. Для того, щоб за таких обставин не був розірваний вже укладений договір і щоб не проводити новий тендер, закон дає можливість збільшити ціну, але не більше як на 10 %. Інше тлумачення відповідної норми Закону «Про державні закупівлі» нівелює, знецінює, робить непрозорою процедуру відкритих торгів. Верховний Суд зазначив, що обмеження 10 % застосовується як максимальний ліміт щодо зміни ціни, визначену в договорі, незалежно від того, як часто відбуваються такі зміни (кількість підписаних додаткових угод).

Відповідно до ст. 5 ЗУ «Про публічні закупівлі», закупівлі здійснюються за такими принципами: добросовісна конкуренція серед учасників; максимальна економія, ефективність та пропорційність; відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель; недискримінація учасників та рівне ставлення до них; об`єктивне та неупереджене визначення переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі; запобігання корупційним діям і зловживанням.

З матеріалів справи встановлено, що документальним обґрунтуванням для укладення додаткових угод сталиЦінові довідки Харківської торгово-промислової палати №1/21 від 04.01.2021 року, №11/21 від 05.01.2021 року, №37/21 від 12.01.2021 року, №53/21 від 12.01.2021 року, №130/21 від 20.01.2021 року, №151/21 від 22.01.2021 року та №189/21 від 26.01.2021 року.

Умовами Договору сторони погодили, що підтвердженням факту коливання ціни такого Товару на ринку може бути документальне підтвердження (довідка, експертний висновок, тощо) від компетентних органів (установ, організацій, тощо), які мають повноваження здійснювати моніторинг цін на товари, визначати зміни ціни товару на ринку. Сторона, яка виявила бажання здійснити перегляд договірної ціни за одиницю Товару з підстав коливання ціни такого Товару на ринку в сторону збільшення, зобов`язана надати іншій Стороні документальне підтвердження (довідка, експертний висновок, тощо) від компетентних органів (установ, організацій, тощо) про підвищення цін на ринку відповідної продукції.

Чинне законодавство про публічні закупівлі не визначає, які органи, установи чи організації мають право надавати інформацію щодо коливання цін на ринку і які документи можуть підтверджувати таке коливання. Такі органи і такі документи можуть визначатися замовником при формуванні тендерної документації, а сторонами - при укладенні договору (відповідно до тендерної документації).

Однак, суд звертає увагу, що постачальнику треба не лише довести підвищення ціни на певний товар на певному ринку за допомогою доказів, але й обґрунтувати для замовника самі пропозиції про підвищення ціни, визначеної у договорі. Постачальник повинен обґрунтувати, чому таке підвищення цін на ринку зумовлює неможливість виконання договору по запропонованій замовнику на тендері ціні, навести причини, через які виконання укладеного договору стало для нього вочевидь невигідним. Постачальник також має довести, що підвищення ціни є непрогнозованим (його неможливо було передбачити і закласти в ціну товару на момент подання постачальником тендерної пропозиції) (Постанова ОП КГС ВС у справі №927/491/19 від 18.06.2021).

Відповідно до листа Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 27.10.2016 № 3302-06/34307-06 "Щодо зміни істотних умов договору про закупівлю" роз`яснено, що згідно з пунктом 2 частини четвертої статті 36 Закону України "Про публічні закупівлі" істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами у повному обсязі, крім випадку зміни ціни за одиницю товару не більше ніж на 10 відсотків у разі коливання ціни такого товару на ринку за умови, що зазначена зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі. При цьому норма пункту 2 частини четвертої статті 36 Закону поширюється на договори про закупівлю, у разі якщо предметом закупівлі є товар. Разом з тим, виходячи зі змісту частини першої статті 653 ЦК України, у разі зміни договору зобов`язання сторін змінюються відповідно до змінених умов. Таким чином, у залежності від коливання ціни товару на ринку сторони протягом дії договору про закупівлю можуть вносити зміни декілька разів в частині ціни за одиницю товару не більше ніж на 10 відсотків кожного разу з урахуванням попередніх змін, внесених до нього, сукупність яких може перевищувати 10 відсотків від ціни за одиницю товару, визначеної сторонами на момент укладання договору про закупівлю та за умови, що зазначена зміна не призведе до збільшення суми, визначеної у договорі, і виконати свої зобов`язання відповідно до такого договору з урахуванням зазначених змін. Ураховуючи викладене, при кожному внесенні змін до договору про закупівлю у вищезазначеному випадку шляхом укладання додаткової угоди до договору, сторони договору зобов`язані належним чином виконувати умови такого договору з урахуванням змінених його умов кожного разу. Водночас внесення таких змін до договору про закупівлю повинно бути обґрунтованим та документально підтвердженим.

Суд зауважує, що у документі, який видає компетентна організація, має бути зазначена чинна ринкова ціна на товар і її порівняння з ринковою ціною станом на дату, з якої почалися змінюватися ціни на ринку, як у бік збільшення, так і у бік зменшення (тобто наявності коливання). Необхідність зазначення такої інформації зумовлюється також тим, що у випадку коливання цін зміни до договору про закупівлю вносяться з урахуванням показників коливання цін, що стали підставою для здійснення попередніх змін до договору. Кожна зміна до договору має містити окреме документальне підтвердження. Документ про зміну ціни повинен містити належне підтвердження викладених в ньому даних, проведених досліджень коливання ринку, джерел інформації тощо.

Суд зазначає, що висновки долучених Цінових довідок не містять посилань на коливання ціни на предмет закупівлі за договором або обґрунтування коливання ціни на такі товари упродовж періодів між укладеним договором та додаткових угод та не можуть бути використаний для підтвердження коливання цін на ринку товарів.

Крім того у п. 9 зазначених Цінових довідок «Додаткові примітки» зазначено, що довідка носить фактографічно-інформаційний характер та не враховує умов договорів та контрактів.

Також варто зазначити, що у Висновку Управлінням Східного офісу Держаудитслужби в Кіровоградській області про результати моніторингу процедури закупівлі

UА-2020-12-15-001404-b, також зазначалося, що цінові довідки Харківської ТПП від 04.01.2021 №1/21, від 05.01.2021 № 11/21, від 12.01.2021 №37/21,від 20.01.2021 № 130/21, від 22.01.2021 № 151/21, від 26.01.2021 № 189/21 підтверджують ціни на природний газ на дати, які передують даті укладання договору, та не підтверджують коливання природного газу в бік збільшення в період між укладанням договору (27.01.2021) та додатковим угодами від 28.01.2021 №№ 1,2, 3,4, 5.

Відповідно до вказаного Висновку за результатами аналізу питання внесення змін до істотних умов договору установлено порушення вимог пункту 2 частини 5 статті 41 Закону.

Враховуючи наведене, суд зазначає, що такіЦінові довідки не можуть бути належним, допустимим та достатнім доказом на підтвердження коливання цін на ринку.

Верховний Суд у постанові від 12.09.2019 у справі №915/1868/18 наголосив, що можливість зміни ціни договору внаслідок недобросовісних дій сторін (сторони) договору робить результат закупівлі невизначеним та тягне за собою неефективне використання бюджетних коштів, що є прямим порушенням принципів процедури закупівлі, визначених преамбулою та ст. 3 ЗУ «Про публічні закупівлі».

Відповідно до ч. 1 ст. 43 Закону «Про публічні закупівлі» (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) договір про закупівлю є нікчемним у разі:

1) якщо замовник уклав договір про закупівлю до/без проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі згідно з вимогами цього Закону;

2) укладення договору з порушенням вимог частини четвертої статті 41 цього Закону;

3) укладення договору в період оскарження процедури закупівлі відповідно до статті 18 цього Закону;

4) укладення договору з порушенням строків, передбачених частинами п`ятою і шостою статті 33 та частиною сьомою статті 40 цього Закону, крім випадків зупинення перебігу строків у зв`язку з розглядом скарги органом оскарження відповідно до статті 18 цього Закону.

Предметом спору в цій справі є визнання недійсними додаткових угод №1 від 28.01.2021 року, №2 від 28.01.2021 року, №3 від 28.01.2021 року, №4 від 28.01.2021 року та №5 від 28.01.2021 року та стягнення 111350,94 грн.

Суд зазначає, що недійсним є правочин, якщо його недійсність встановлена законом (нікчемний правочин). У цьому разі визнання такого правочину недійсним судом не вимагається (абз. 1 ч. 2 ст. 215 ЦК).

Велика Палата Верховного Суду неодноразово звертала увагу на те, що право чи інтерес мають бути захищені судом у належний спосіб, який є ефективним (зокрема, постанови від 05.06.2018 у справі № 338/180/17 (провадження № 14-144цс18), від 11.09.2018 у справі № 905/1926/16 (провадження № 12-187гс18), від 30.01.2019 у справі № 569/17272/15-ц (провадження № 14-338цс18)).

Верховний Суд у постанові від 18 червня 2021 року у справі №927/491/19 зазначає, що визнання додаткових угод до договору недійсними не є належним способом захисту прав, адже нікчемний правочин є недійсним у силу закону.

Договори, що укладені всупереч вимогам п. 2 ч. 4 ст. 36 Закону "Про публічні закупівлі", є нікчемними в силу закону і не потребують визнання їх недійсними судом.

За наявності спору щодо правових наслідків недійсного правочину, одна зі сторін якого чи інша заінтересована особа вважає його нікчемним, суд перевіряє відповідні доводи та у мотивувальній частині судового рішення, застосувавши відповідні положення норм матеріального права, підтверджує чи спростовує обставину нікчемності правочину. Аналогічних висновків дійшла Велика Палата Верховного Суду у постановах від 10.04.2019 у справі №463/5896/14-ц (провадження №14-90цс19) та від 04.06.2019 у справі №916/3156/17 (провадження № 12-304гс18).

Позовна вимога про стягнення коштів з відповідача, може бути розглянута судом як вимога про застосування правових наслідків недійсності нікчемного правочину. Для з`ясування наявності підстав для стягнення коштів з відповідача, суд має визначити, чи є додаткова угода нікчемною.

Враховуючи вищенаведене, розглянувши матеріали та перевіривши обставини справи суд зазначає, що додаткові угоди № 1, 2, 3 ,4, 5 від 28.01.2021 року до Договору № №61/14 про постачання природного газу суперечить вимогам законодавства, зокрема ч. 4 ст. 41 Закону «Про публічні закупівлі» (в редакції чинній станом на час укладення додаткових угод), а тому суд приходить до висновку, що такі угоди є нікчемними, в силу закону.

Щодо вимоги про стягнення з ТОВ «Кастум» надмірно сплачених коштів в сумі 111350,94 грн суд зазначає наступне.

За приписами ч. 1 ст. 236 ЦК України нікчемний правочин або правочин, визнаний судом недійсним, є недійсним з моменту його вчинення.

Недійсність додаткових угод означає, що зобов`язання сторін регулюються Договором.

Згідно з ч. 2 ст. 712 ЦК передбачено, що до договору постачання застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено договором, законом або не випливає з характеру відносин сторін.

Відповідно до ст. 655 ЦК за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму.

У ст. 669 ЦК визначено, що кількість товару, що продається, встановлюється у договорі купівлі-продажу у відповідних одиницях виміру або грошовому вираженні. Відповідно до ч. 1 ст. 670 ЦК якщо продавець передав покупцеві меншу кількість товару, ніж це встановлено договором купівлі-продажу, покупець має право вимагати передання кількості товару, якої не вистачає, або відмовитися від переданого товару та його оплати, а якщо він оплачений, - вимагати повернення сплаченої за нього грошової суми.

Таким чином, обов`язок з повернення грошової суми, сплаченої за кількість товару, який не був поставлений покупцеві, врегульований нормами Глави 54 ЦК.

Відповідно, отримана відповідачем оплата у сумі 111350,94грн за товар, який не був ним поставлений, підлягає стягненню з відповідача на підставі ч. 1 ст. 670 ЦК.

Статтею 13 ГПК України визначено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності.

У відповідності з п. 4 ч. 3 ст. 129 Конституції України та ч. 1 ст. 74 ГПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень.

Відповідно до ст. 73 ГПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Згідно зі ст. 74 ГПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Відповідно до ст. 76 ГПК України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Відповідно до ст. 77 ГПК України, обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання (ст. 79 ГПК України).

Стандарт доказування вірогідності доказів, який на відміну від достатності доказів, підкреслює необхідність співставлення судом доказів, які надає позивач та відповідач. Тобто, з введенням в дію нового стандарту доказування необхідним є не надати достатньо доказів для підтвердження певної обставини, а надати їх саме ту кількість, яка зможе переважити доводи протилежної сторони судового процесу. На суд покладено обов`язок оцінювати докази, обставини справи з огляду на їх вірогідність, яка дозволяє дійти висновку, що факти, які розглядаються скоріше були (мали місце), аніж не були. Вказаної позиції дотримується Верховний Суд, зокрема у постанові від 21 серпня 2020 року у справі N 904/2357/20.

У відповідності до ч. ч. 1,2 ст. 86 ГПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Враховуючи те, що позивачем подано достатньо об`єктивних, допустимих та переконливих доказів в підтвердження своїх позовних вимог, виконавши вимоги процесуального права, всебічно і повно перевіривши обставини справи в їх сукупності, дослідивши представлені докази, у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, суд дійшов висновку, що позовні вимоги Кіровоградського обласного центру зайнятостідо Товариства з обмеженою відповідальністю «Кастум» підлягають до задоволення частково.

СУДОВІ ВИТРАТИ

Згідно п. 2 ч. 1 ст.129 ГПК України, судовий збір у справі покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки позовні вимоги підлягають задоволенню частково, тому витрати зі сплати судового збору покладаються на відповідача пропорційно задоволеним вимогам, в сумі 2481,00 грн.

Керуючись ст. ст. 13, 74, 76, 77, 78, 86, 129, 233-241 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

1. Позовні вимоги задовольнити частково.

2. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Кастум» (79019, Львівська обл., місто Львів, проспект Чорновола, будинок 63; ідентифікаційний код 41087491) на користь Кіровоградського обласного центру зайнятості (25015, Кіровоградська обл., місто Кропивницький, (район подільський) вулиця Леоніда Куценка, будинок 12; ідентифікаційний код 02771569) кошти в сумі 111350,94 грн.

3. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Кастум» (79019, Львівська обл., місто Львів, проспект Чорновола, будинок 63; ідентифікаційний код 41087491) на користь Кіровоградського обласного центру зайнятості (25015, Кіровоградська обл., місто Кропивницький, (район Подільський) вулиця Леоніда Куценка, будинок 12; ідентифікаційний код 02771569) 2481,00 грн судового збору.

4. В задоволенні решти позовних вимог відмовити.

5. Накази видати після набрання судовим рішенням законної сили в порядку ст. 327 ГПК України.

Рішення набирає законної сили в порядку та строки, визначені статтею 241 ГПК України, та може бути оскаржено до Західного апеляційного господарського суду в порядку та строки, визначені статтями 256, 257 ГПК України.

Повний текст рішення складено та підписано 30.03.23р.

Суддя Щигельська О.І.