РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

15.03.2023Справа № 910/11996/22

Суддя Господарського суду міста Києва Спичак О.М., за участю секретаря судового засідання Тарасюк І.М., розглянувши матеріали справи

За позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Енерджі 365»

до Товариства з обмеженою відповідальністю «Енерго Холд»

про стягнення 5444356,82 грн.

Представники сторін:

від позивача: Гриценко Б.М.;

від відповідача: не з`явився.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

07.11.2022 до Господарського суду міста Києва надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «Енерджі 365» з вимогами до Товариства з обмеженою відповідальністю «Енерго Холд» про стягнення 5444356,82 грн.

Обгрунтовуючи позовні вимоги, позивач вказує на те, що відповідач в порушення умов укладеного між сторонами Договору №2 про участь у балансуючій групі від 25.05.2021 не сплатив позивачу вартість електричної енергії, придбаної з метою врегулювання небалансів, у зв`язку з чим у відповідача виникла заборгованість у розмірі 5444356,82 грн.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 14.11.2022 відкрито провадження у справі №910/11996/22, постановлено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 14.12.2022, встановлено учасникам справи строки для подання заяв по суті справи.

12.12.2022 до Господарського суду міста Києва від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідач зауважив, що він не отримував від відповідача жодних актів надання послуг з врегулювання небалансів та актів купівлі-продажу небалансів за березень 2022 року. При цьому, за твердженням відповідача, умовами договору не передбачено електронного документообігу між сторонами. Крім того, відповідач заперечив щодо обсягів, визначених позивачем в актах купівлі-продажу електричної енергії для врегулювання небалансів.

13.12.2022 відповідачем було подано клопотання про витребування доказів, а саме оригіналу протоколу створення та перевірки кваліфікованого електронного підпису.

У підготовчому засіданні 14.12.2022 судом було постановлено протокольну ухвалу (без виходу до нарадчої кімнати) про продовження строку підготовчого провадження на 30 днів та про відкладення підготовчого засідання на 18.01.2023.

17.01.2023 до Господарського суду міста Києва від позивача надійшла відповідь на відзив, яку суд долучив до матеріалів справи.

17.01.2023 відповідачем подані додаткові письмові пояснення, які суд долучив до матеріалів справи.

У підготовчому засіданні 18.01.2023 судом було постановлено протокольну ухвалу (без виходу до нарадчої кімнати) про задоволення клопотання відповідача про витребування доказів та про відкладення підготовчого засідання на 08.02.2023.

23.01.2023 до Господарського суду міста Києва від відповідача надійшли заперечення на відповідь на відзив, які суд долучив до матеріалі справи.

У підготовчому засіданні 08.02.2023 судом було постановлено протокольну ухвалу (без виходу до нарадчої кімнати) про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті на 01.03.2023.

01.03.2023 відповідачем подано клопотання про повернення до стадії підготовчого провадження та призначення у справі судової технічної експертизи.

У судовому засіданні 01.03.2023 судом було постановлено протокольну ухвалу (без виходу до нарадчої кімнати) про відкладення судового засідання на 15.03.2023.

14.03.2023 до Господарського суду міста Києва від відповідача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

У судовому засіданні 15.03.2023 судом було постановлено протокольну ухвалу (без виходу до нарадчої кімнати) про поновлення відповідачу строку на подання клопотання про призначення у справі судової технічної експертизи; відмовлено у задоволенні клопотання відповідача про повернення до стадії підготовчого провадження та відмовлено у задоволенні клопотання про призначення справі судової технічної експертизи у зв`язку з необґрунтованістю.

Розглянувши у судовому засіданні 15.03.2023 клопотання відповідача про відкладення розгляду справи, суд відмовив в його задоволенні, зважаючи на наступне.

Так, вказане клопотання відповідача обґрунтоване тим, що представник відповідача приймає участь в іншому судовому засіданні, призначеному на 15.03.2023 о 10:45 год в Голосіївському районному суді міста Києва.

Однак, представником відповідача не долучено до клопотання доказів, що в Голосіївському районному суді міста Києва саме він представляє інтереси сторони у справі №752/11641/22 (довіреності, договору, ордеру, тощо).

Крім того, суд зазначає, що відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною умовою для якого є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні.

Застосовуючи при розгляді справи частину 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, суд зазначає, що право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (пункт 35 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії"(Alimentaria Sanders S.A. v. Spain") від 07.07.1989).

Верховний Суд вже неодноразово у своїх рішеннях звертав увагу на те, що повноваження щодо відкладення судового розгляду на підставі поданого учасниками судового процесу клопотання є дискреційними.

Та обставина, що відповідні повноваження суду є дискреційними не створює імунітету від перевірки належності застосування судом свого розсуду при розгляді справи на предмет відповідності такого цілям та завданням, які стоять перед судом, та в аспекті відповідності таких дій принципу верховенства права як стримуючого фактору.

При цьому будь-який законодавчий припис, що встановлює певні межі розсуду, повинен бути оцінений на предмет дотримання фундаментальних вимог верховенства права, зокрема щодо співмірності (пропорційності) тій меті, за якою законом передбачене відповідне обмеження, або яке відбулось унаслідок застосування розсуду суду.

Пропорційність є загальною умовою для вирішення всіх процесуальних питань у межах дискреційних повноважень і повинна належно застосовуватись на кожній стадії правозастосування.

Оцінюючи дотримання принципу пропорційності, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

При цьому, судова дискреція щодо оцінки обставин, які не дають можливості особі прийняти участь у судовому засіданні, на предмет їх поважності чи неповажності для цілей відкладення судового розгляду не має абсолютних меж. Суд має враховувати конкретну ситуацію та обґрунтування особи, яка просить суд відкласти судовий розгляд, відповідне обґрунтування не має бути абстрактним, а обставини, наведені у ньому, повинні бути підтверджені належною доказовою базою. Тобто реалізація відповідної дискреції суду щодо кваліфікації наведених учасником судового процесу у клопотанні про відкладення судового розгляду обставин має здійснюватися індивідуально з урахуванням принципу верховенства права. Це зумовлено тим, що сама концепція верховенства права передбачає суд як найдієвіший інструмент її застосування, адже тільки суд може вийти за межі формального права та визначити доцільне та належне регулювання в кожній конкретній ситуації. При цьому для цілей дотримання принципу верховенства права суд повинен обирати такий варіант вирішення клопотання про відкладення судового засідання, який є максимально доцільним та справедливим у відповідній ситуації, а обраний ним процесуальний наслідок розгляду відповідного клопотання, як результат реалізації наданих йому дискреційних повноважень, завжди вимагає мотивації зробленого вибору.

Будь-яких інших поважних причин відкладення розгляду справи, зокрема, необхідність подання додаткових доказів, ознайомлення з матеріалами справи відповідачем зазначено та обґрунтовано не було.

При цьому, суд вже відкладав розгляд даної справи, надаючи можливість учасникам судового процесу реалізувати свої процесуальні права на представництво інтересів у суді та подання доказів в обґрунтування своїх вимог та заперечень.

Таким чином, оскільки представником відповідача не долучено до клопотання про відкладення судового засідання доказів, що в Голосіївському районному суді міста Києва саме він представляє інтереси сторони у справі №752/11641/22 (довіреності, договору, ордеру, тощо), а матеріали даної справи містять належні та допустимі докази, необхідні для вирішення судом спору у даному судовому засіданні, суд відмовив в задоволенні клопотання відповідача про відкладення розгляду справи.

Представник позивача у судовому засіданні 15.03.2023 надав усні пояснення по справі, позовні вимоги підтримав у повному обсязі.

Представник відповідача у судове засідання 15.03.2023 не з`явився, про призначене судове засідання був повідомлений належним чином.

У судовому засіданні 15.03.2023 судом було закінчено розгляд справи по суті та оголошено вступну та резолютивну частини рішення суду.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

ВСТАНОВИВ:

25.05.2021 між Товариством з обмеженою відповідальністю «Енерджі 365» (СВБ, сторона, відповідальна за баланс) та Товариством з обмеженою відповідальністю «Енерго Холд» (учасник) укладено Договір №2 про участь у балансуючій групі, відповідно до умов якого СВБ зобов`язується нести фінансову відповідальність за небаланси електричної енергії балансуючої групи перед оператором системи передачі, а учасник балансуючої групи зобов`язується нести фінансову відповідальність за свої небаланси електричної енергії перед СВБ.

Відповідно до п. 1.6 Договору №2 про участь у балансуючій групі від 25.05.2021 врегулюванням небалансів балансуючої групи є вчинення СВБ правочинів щодо купівлі-продажу електричної енергії з ОСП в обсягах небалансів балансуючої групи за цінами небалансів електричної енергії, визначеними відповідно до Правил ринку.

Згідно з п. 1.7 Договору №2 про участь у балансуючій групі від 25.05.2021 купівля-продаж електричної енергії здійснюється протягом розрахункового періоду, виходячи з підтвердженого обсягу електричної енергії, якщо даним договором не узгоджено інше.

Відповідно до п. 2.4 Договору №2 про участь у балансуючій групі від 25.05.2021 СВБ як відповідальний за небаланси групи бере на себе функцію контролю здійснених операцій кожним учасником балансуючої групи в рамках ліміту операцій, що покриває фінансова гарантія учасника, до та після завершення розрахункового періоду. З метою виконання цієї функції СВБ після повідомлення про оновлення розміру медіани небалансу здійснює повідомлення учасника про максимальний обсяг лімітів купівлі-продажу електричної енергії учасником на всіх сегментах ринків. В разі, якщо учасник перевищив максимальний обсяг операцій, та його неузгоджені дії спричинили небаланс групи, або обмежили об`єми купівлі-продажу іншого з учасників балансуючої групи, такий учасник зобов`язаний відшкодувати СВБ витрати в повній вартості та об`ємах порушення ліміту (дефіциту або профіциту) за ціною балансуючого ринку.

Згідно з п. 3.3 Договору №2 про участь у балансуючій групі від 25.05.2021 фактичні обсяги небалансів електричної енергії, проданої однією стороною, і купованої іншою стороною з метою врегулювання небалансів визначається в Акті купівлі-продажу небалансів електричної енергії, та оформлюється згідно з договором.

Відповідно до п. 5.1 Договору №2 про участь у балансуючій групі від 25.05.2021 на підставі розрахунків, виконаних відповідно до алгоритму, зазначеного у п. 4.1 та Додатку №1 до цього договору, не пізніше 10 числа місяця, наступного за розрахунковим місяцем, СВБ складає та направляє учаснику балансуючої групи по 2 примірника, підписаних зі свого боку акту надання послуг з врегулювання небалансів та Акту купівлі-продажу небалансів електричної енергії.

Відповідно до п. 5.2 Договору №2 про участь у балансуючій групі від 25.05.2021 учасник балансуючої групи розглядає отримані від СВБ проекти актів та у разі відсутності зауважень, підписує їх протягом 2-х робочих днів з моменту їх отримання або направляє мотивовану відмову від їх підписання із зазначенням зауважень і пропозицій.

Сторони погодили, що у разі не підписання актів купівлі-продажу небалансів електричної енергії з боку учасника балансуючої групи у зазначений строк та/або не направлення підписаного акту наданих послуг з врегулювання небалансів, за умови відсутності мотивованих зауважень до актів у зазначений строк, підписані з боку СВБ акти є підставою для здійснення розрахунків між сторонами (п. 5.4 Договору №2 про участь у балансуючій групі від 25.05.2021).

Згідно з п. 5.5 Договору №2 про участь у балансуючій групі від 25.05.2021 датою виконання зобов`язань сторони, що продає електричну енергію в рамках цього договору за розрахунковий період є дата підписання обома сторонами акту купівлі-продажу небалансів електричної енергії. На підставі оновлених даних небалансів, отриманих від ОСП, щодо яких застосовується процедура врегулювання відповідно до Додатку 9 до Правил ринку, СВБ у строк не пізніше 10 календарних днів з дня підписання актів купівлі-продажу небалансів електричної енергії з метою врегулювання небалансів з ОСП, направляє учаснику балансуючої групи коригуючи акти купівлі-продажу небалансів електричної енергії, які враховують зміну попередньо погоджених кількісних та вартісних показників в актах купівлі-продажу, складених згідно з п.п. 5.1, 5.2 договору за відповідний розрахунковий період. Коригуючий акт купівлі-продажу небалансів електричної енергії у разі відсутності зауважень підписується учасником протягом 2-х робочих днів та є підставою для здійснення остаточних розрахунків між сторонами.

У п. 5.7 Договору №2 про участь у балансуючій групі від 25.05.2021 встановлено, що рахунки надсилаються на електронну пошту учасника.

Відповідно до п. 11.1 Договору №2 про участь у балансуючій групі від 25.05.2021 цей договір набирає чинності з моменту його підписання і є чинним до 31.12.2021 включно.

Якщо жодна із сторін не звернулася до іншої сторони не менше ніж за 1 місяць до закінчення цього договору з ініціативою щодо його розірвання, цей договір вважається продовженим на наступний календарний рік на тих же умовах (п. 11.2 Договору №2 про участь у балансуючій групі від 25.05.2021).

Звертаючись з даним позовом до суду, позивач вказує на те, що відповідач в порушення умов укладеного між сторонами Договору №2 про участь у балансуючій групі від 25.05.2021 не сплатив позивачу вартість електричної енергії, придбаної з метою врегулювання небалансів, у зв`язку з чим у відповідача виникла заборгованість у розмірі 5444356,82 грн.

Заперечуючи проти задоволення позову, відповідач зауважив, що він не отримував від відповідача жодних актів надання послуг з врегулювання небалансів та актів купівлі-продажу небалансів за березень 2022 року. При цьому, за твердженням відповідача, умовами договору не передбачено електронного документообігу між сторонами. Крім того, відповідач заперечив щодо обсягів, визначених позивачем в актах купівлі-продажу електричної енергії для врегулювання небалансів.

Оцінюючи подані позивачем докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, суд вважає, що вимоги позивача підлягають задоволенню у повному обсязі з наступних підстав.

У ст. 1 Закону України «Про ринок електричної енергії» балансуюча група - об`єднання учасників ринку, що створюється на підставі договору про створення балансуючої групи, у межах якого визначений договором учасник ринку, який входить до такого об`єднання, несе відповідальність за баланс електричної енергії всіх інших учасників ринку, що входять до такого об`єднання; відповідальність за баланс - зобов`язання учасників ринку повідомляти і виконувати погодинні графіки електричної енергії відповідно до обсягів купленої та проданої електричної енергії та нести фінансову відповідальність за врегулювання небалансів; небаланс електричної енергії - розрахована відповідно до правил ринку для кожного розрахункового періоду різниця між фактичними обсягами відпуску або споживання, імпорту, експорту електричної енергії сторони, відповідальної за баланс, та обсягами купленої і проданої електричної енергії, зареєстрованими відповідно до правил ринку; сторона, відповідальна за баланс, - учасник ринку, зобов`язаний повідомляти та виконувати свої погодинні графіки електричної енергії (та/або балансуючої групи) відповідно до обсягів купленої та/або проданої електричної енергії та фінансово відповідальний перед оператором системи передачі за свої небаланси (та/або небаланси балансуючої групи).

Відповідно до ч. 1 ст. 70 Закону України «Про ринок електричної енергії» усі учасники ринку, крім споживачів, які купують електроенергію за договором постачання електричної енергії споживачу, несуть відповідальність за свої небаланси електричної енергії.

Згідно з ч. 2 ст. 70 Закону України «Про ринок електричної енергії» з метою врегулювання небалансів з оператором системи передачі учасник ринку має стати стороною, відповідальною за баланс, або передати свою відповідальність іншій стороні, відповідальній за баланс, шляхом входження до балансуючої групи. Електропостачальники є сторонами, відповідальними за баланс своїх споживачів. Сторони, відповідальні за баланс, зобов`язані нести фінансову відповідальність за небаланси електричної енергії перед оператором системи передачі.

Відповідно до ч. 3 ст. 70 Закону України «Про ринок електричної енергії» об`єднання учасників ринку у балансуючі групи здійснюється на добровільній договірній основі, за умови дотримання ними типових вимог до балансуючої групи, визначених правилами ринку. Порядок створення, реєстрації та припинення балансуючих груп визначається правилами ринку.

Купівля-продаж електричної енергії з метою врегулювання небалансів електричної енергії сторони, відповідальної за баланс, здійснюється між стороною, відповідальною за баланс, та оператором системи передачі за договором про врегулювання небалансів (ч. 4 ст. 70 Закону України «Про ринок електричної енергії»).

Відповідно до ч. 5 ст. 70 Закону України «Про ринок електричної енергії» оператор системи передачі врегульовує небаланси електричної енергії із сторонами, відповідальними за баланс, у порядку, визначеному цим Законом та правилами ринку. Врегулюванням небалансів електричної енергії є вчинення стороною, відповідальною за баланс, правочинів щодо купівлі-продажу електричної енергії з оператором системи передачі в обсягах небалансів електричної енергії за цінами небалансів, визначеними відповідно до правил ринку. Типовий договір про врегулювання небалансів електричної енергії затверджується Регулятором. Сторони, відповідальні за баланс, зобов`язані надавати гарантії виконання фінансових зобов`язань за договорами про врегулювання небалансів відповідно до правил ринку.

Згідно з ч. 6 ст. 70 Закону України «Про ринок електричної енергії» вартість небалансів електричної енергії сторони, відповідальної за баланс, розраховується адміністратором розрахунків для кожного розрахункового періоду доби залежно від обсягу небалансів електричної енергії цієї сторони та цін небалансів, визначених правилами ринку. Порядок розрахунку обсягів, ціни та вартості небалансів електричної енергії визначається правилами ринку. Під час визначення обсягів небалансів електричної енергії правила ринку визначають порядок урахування обсягів електричної енергії, відпущеної та/або спожитої постачальником допоміжних послуг у разі фактичного надання допоміжних послуг.

Відповідно до ч. 7 ст. 70 Закону України «Про ринок електричної енергії» у рамках балансуючої групи сторона, відповідальна за баланс балансуючої групи, здійснює купівлю та продаж електричної енергії в обсязі небалансів електричної енергії, обумовлених такими учасниками балансуючої групи, на договірних засадах.

Обов`язком сторін у господарському процесі є доведення суду тих обставин, на які вони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень.

Так, за змістом положень статті 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. У разі посилання учасника справи на невчинення іншим учасником справи певних дій або відсутність певної події, суд може зобов`язати такого іншого учасника справи надати відповідні докази вчинення цих дій або наявності певної події. У разі ненадання таких доказів суд може визнати обставину невчинення відповідних дій або відсутності події встановленою. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів.

Згідно зі статтею 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Відповідно до частини першої статті 74 Господарського процесуального кодексу України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять до предмета доказування.

Необхідність доводити обставини, на які учасник справи посилається як на підставу своїх вимог і заперечень в господарському процесі, є складовою обов`язку сприяти всебічному, повному та об`єктивному встановленню усіх обставин справи, що передбачає, зокрема, подання належних доказів, тобто таких, що підтверджують обставини, які входять у предмет доказування у справі, з відповідним посиланням на те, які обставини цей доказ підтверджує.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 05.02.2019 у справі №914/1131/18, від 26.02.2019 у справі №914/385/18, від 10.04.2019 у справі № 04/6455/17, від 05.11.2019 у справі №915/641/18.

При цьому, одним з основних принципів господарського судочинства є принцип змагальності.

Названий принцип полягає в тому, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається на підтвердження чи заперечення вимог.

Принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Цей принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони. Одночасно цей принцип не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує. Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний (близька за змістом правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 18.11.2019 зі справи № 902/761/18, від 20.08.2020 зі справи № 914/1680/18).

Судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню господарського судочинства. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Вимоги, як і заперечення на них, за загальним правилом обґрунтовуються певними обставинами та відповідними доказами, які підлягають дослідженню, зокрема, перевірці та аналізу. Все це має бути проаналізовано судом як у сукупності (в цілому), так і кожен доказ окремо, та відображено у судовому рішенні.

На підтвердження своїх позовних вимог позивачем долучено до позовної заяви копію Акту №03ЕХ-СВБ від 31.03.2022 купівлі-продажу електричної енергії для врегулювання небалансів згідно з Договором №2 про участь у балансуючій групі від 25.05.2021 на суму 168290,65 грн.

Зважаючи на заперечення відповідача щодо не підписання ним вказаного акту електронним цифровим підписом, суд ухвалою від 18.01.2023 витребував у позивача оригінал протоколу створення та перевірки кваліфікованого електронного підпису.

На виконання вимог ухвали суду позивачем 08.02.2023 подано оригінал протоколу створення та перевірки кваліфікованого електронного підпису (на електронному носії), який був перевірений судом.

Зокрема, судом встановлено, що Акт №03ЕХ-СВБ від 31.03.2022 купівлі-продажу електричної енергії для врегулювання небалансів згідно з Договором №2 про участь у балансуючій групі від 25.05.2021 на суму 168290,65 грн. був підписаний директором (Савчуком А.Р.) Товариства з обмеженою відповідальністю «Енерго Холд» 09.06.2022.

За таких обставин суд відхиляє доводи відповідача про неотримання ним вказаного акту.

Що стосується тверджень відповідача про те, що умовами Договору №2 про участь у балансуючій групі від 25.05.2021 не передбачено електронного документообігу, суд критично оцінює їх, так як чинним законодавством України не встановлено вимоги щодо обов`язкового погодження сторонами у договорі умов про електронне листування чи підписання документів електронним цифровим підписом.

Більш того, у п. 5.6.1 договору визначено, що розрахунки вартості обсягів купівлі-продажу електричної енергії надаються відповідачу на його електронну адресу.

Крім того, судом встановлено, що 18.08.2022 позивач направив на адресу відповідача, яка вказана у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, Акт коригування №03-01 ЕХ-СВБ від 10.08.2022 (на суму 5276066,17 грн) до Акту №03ЕХ-СВБ від 31.03.2022 купівлі-продажу електричної енергії для врегулювання небалансів згідно з Договором №2 про участь у балансуючій групі від 25.05.2021 (відповідно до опису вкладення у цінний лист, фіскального чеку та поштової накладної).

30.08.2022 вказаний акт коригування був отриманий відповідачем, що підтверджується інформацією з офіційного сайту АТ «Укрпошта» щодо відстеження пересилання поштових відправлень (за ідентифікатором пошуку 939), чим спростовуються доводи відповідача про неотримання ним вказаного акту.

Оскільки в супереч умовам Договору №2 про участь у балансуючій групі від 25.05.2021 відповідач, не підписавши вказаний акт, не надав мотивованої відмови у встановлені договором строки від його підписання, відповідач зобов`язаний оплатити його у порядку та строки, встановлені договором.

Заперечення відповідача про те, що він не погоджується з наведеними в актах обсягами електричної енергії, яка була придбана позивачем для врегулювання небалансів, судом відхиляються, так як свої заперечення (мотивовану відмову) відповідач повинен був висловлювати у строки, встановлені договором.

Відповідно до ч. 1 ст. 530 Цивільного кодексу України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Відповідно до п. 5.62 Договору №2 про участь у балансуючій групі від 25.05.2021 вартість погодинних обсягів купівлі-продажу електричної енергії з метою врегулювання небалансів, створених учасником балансуючої групи, сплачується сторонами у наступні терміни:

- у разі перевищення вартості небалансів, що купуються учасником у СВБ, над вартістю небалансів, що продаються учасником стороні відповідальній за баланс за відповідний період (створення учасником дефіцитного сальдо вартостей небалансів) - протягом 1 робочого дня з дати виставлення рахунку учаснику на підставі та після офіційного оприлюднення даних від ОСП.

Як вбачається з додаткових документів, долучених позивачем до матеріалів справи 28.02.2023, рахунки за спірні періоди були направлені відповідачу, з огляду на що суд дійшов висновку, що строк виконання відповідачем обов`язку з оплати вказаних рахунків є таким, що настав.

Доказів сплати грошових коштів у розмірі 5444356,82 грн станом на дату розгляду справи у суді відповідачем суду не надано.

Відповідно до статті 193 Господарського кодексу України суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться. Кожна сторона повинна вжити усіх заходів, необхідних для належного виконання нею зобов`язання, враховуючи інтереси другої сторони та забезпечення загальногосподарського інтересу.

Зазначене також кореспондується з положеннями статей 525, 526 Цивільного кодексу України.

Стаття 629 Цивільного кодексу України передбачає, що договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Відповідно до статті 610 Цивільного кодексу України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Наявність та розмір заборгованості за Договором №2 про участь у балансуючій групі від 25.05.2021 у сумі 5444356,82 грн підтверджуються наявними в матеріалах справи доказами та відповідачем не були спростовані, у зв`язку з чим позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю «Енерджі 365» про стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю «Енерго Холд» заборгованості у розмірі 5444356,82 грн підлягають задоволенню у повному обсязі.

Судовий збір покладається на відповідача у зв`язку з задоволенням позову у повному обсязі (на підставі ст. 129 Господарського процесуального кодексу України).

Керуючись статтями 74, 76-80, 129, 236-242 Господарського процесуального кодексу України,

ВИРІШИВ:

1. Позов задовольнити повністю.

2. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Енерго Холд» (01042, м. Київ, вул. Іоанна Павла ІІ, буд. 7, офіс 4; ідентифікаційний код: 43524008) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Енерджі 365» (01001, м. Київ, вул. Володимирська, буд. 18/2, офіс 12; ідентифікаційний код: 41447959) грошові кошти у розмірі 5444356 (п`ять мільйонів чотириста сорок чотири тисячі триста п`ятдесят шість) грн 82 коп. та судовий збір у розмірі 81665 (вісімдесят одна тисяча шістсот шістдесят п`ять) грн 35 коп.

3. Після набрання рішенням законної сили видати наказ.

Рішення господарського суду набирає законної сили відповідно до ст. 241 Господарського процесуального кодексу України. Згідно з ч. 1 ст. 256 та ст. 257 Господарського процесуального кодексу України апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст складено та підписано 29.03.2023.

Суддя О.М. Спичак