УХВАЛА

м. Київ

13.03.2023Справа № 910/6564/20

За позовом Товариства з обмеженою відповідальністю з іноземними інвестиціями "Іріола Фрахт"

до Публічного акціонерного товариства "Злато"

про визнання договору дійсним

Суддя Чеберяк П.П.

Представники сторін:

Від позивача не з`явились

від відповідача Пиріг О.В. - представник

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

У провадженні Господарського суду м. Києва перебуває справа № 910/4475/19 за заявою ОСОБА_1 про банкрутство Публічного акціонерного товариства "Златобанк" на стадії процедури розпорядження майном, введеної ухвалою Господарського суду м. Києва від 19.06.2019.

У травні 2020 року Товариство з обмеженою відповідальністю з іноземними інвестиціями "Іріола Фрахт" звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Публічного акціонерного товариства "Злато" про визнання дійсним договору про розірвання договору іпотеки, укладеного 20.01.2015 між Акціонерним товариством "Златобанк" та Товариством з обмеженою відповідальністю з іноземними інвестиціями "Іріола Фрахт", посвідченого приватним нотаріусом Дніпропетровського міського нотаріального округу Бондаренком Р.О. за реєстровим № 47.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 28.05.2020, після усунення позивачем недоліків позовної заяви, відкрито провадження у справі № 910/6564/20 та призначено її до розгляду в порядку загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 23.06.2020.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 07.07.2020 справу № 910/6564/20 передано для розгляду в межах справи № 910/4475/19 про банкрутство Публічного акціонерного товариства "Златобанк".

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 28.08.2020 прийнято справу № 910/6564/20 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю з іноземними інвестиціями "Іріола Фрахт" до Публічного акціонерного товариства "Злато" про визнання договору дійсним до розгляду в межах справи № 910/4475/19 про банкрутство Публічного акціонерного товариства "Златобанк" та зупинено провадження у справі № 910/6564/20 до повернення матеріалів справи № 910/4475/19 про банкрутство Публічного акціонерного товариства "Златобанк" до Господарського суду м. Києва.

Судом встановлено, що матеріали справи № 910/4475/19 за заявою ОСОБА_1 про банкрутство Публічного акціонерного товариства "Златобанк" повернуто до Господарського суду м. Києва.

Так, постановою Північного апеляційного господарського суду від 14.01.2021 задоволено апеляційні скарги Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, Національного банку України та заяви про приєднання ОСОБА_2 та ОСОБА_3 до апеляційної скарги Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ухвалу Господарського суду міста Києва від 19.06.2019 року у справі №910/4475/19 та прийнято нове рішення яким відмовлено у порушенні провадження у справі про банкрутство Публічного акціонерного товариства "Златобанк".

Постановою Верховного Суду від 18.11.2021 постанову Північного апеляційного господарського суду від 14.01.2021 у справі № 910/4475/19 залишено без змін.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 01.02.2023 поновлено провадження у справі № 910/6564/20 та підготовче засідання призначено на 13.02.2023.

13.02.2023 до Господарського суду міста Києва надійшло клопотання відповідача про відкладення розгляду справи.

Ухвалою Господарського суду м. Києва від 13.02.2023 задоволено клопотання відповідача та відкладено підготовче засідання на 13.03.2023.

В підготовче засідання 13.03.2023 позивач уповноваженого представника в черговий раз не направив, про причини неявки суд не повідомив, про час та місце судового засідання був повідомлений належним чином, що підтверджується повідомленнями про вручення поштових відправлень, які наявні в матеріалах справи.

Крім того, позивач жодного разу не скористався своїм правом на участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів за допомогою програмного забезпечення EasyCon у порядку ст. 197 Господарського процесуального кодексу України.

При цьому, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення Європейського суду прав людини у справі "Каракуця проти України").

Таким чином, особа, яка добросовісно користується наданими законом процесуальними правами, зобов`язана слідкувати за перебігом розгляду своєї заяви.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 25.05.2018 № 925/125/14, від 02.06.2020 у справі № 910/17792/17.

Згідно з ч. 4 ст. 202 Господарського процесуального кодексу України, у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно з п. 4 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України суд залишає позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Аналіз змісту наведених норм процесуального закону свідчить, що обов`язковими умовами для застосування передбачених частиною четвертою статті 202, пункту 4 частини першої статті 226 ГПК України процесуальних наслідків неявки позивача у судове засідання є одночасно його належне повідомлення про час і місце судового засідання та відсутність заяви позивача про розгляд справи за його відсутності (постанова Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 29.12.2020 у справі № 910/14532/19).

Окрім того, слід зазначити, що Об`єднана палата Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду дійшла висновку про те, що положення частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 ГПК України не пов`язують можливості залишення позовної заяви без розгляду з необхідністю надання судом оцінки можливості вирішення спору за відсутності представника позивача, який не з`явився на виклик суду, не повідомив про причини неявки, був належним чином повідомлений про призначення справи до розгляду (постанова об`єднаної палати постанова Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 13.09.2019 у справі № 916/3616/15).

З огляду на встановлені обставини та наведені норми суд дійшов висновку по наявність достатніх підстав для залишення позову у справі 910/6564/20 без розгляду на підставі п. 4 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України.

Разом з тим, суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до ч. 4 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення обставин, що були підставою для залишення позову без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Щодо розподілу судового збору суд зазначає наступне.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» визначено, що сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі, зокрема, залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).

З огляду на викладене, сплачений позивачем судовий збір за розгляд даного позову не підлягає поверненню позивачу з Державного бюджету України.

Керуючись п. 5 ч. 1 ст. 226, 233, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, ст. 7 Закону України «Про судовий збір», суд

У Х В А Л И В:

1. Позов Товариства з обмеженою відповідальністю з іноземними інвестиціями "Іріола Фрахт" до Публічного акціонерного товариства "Злато" про визнання договору дійсним залишити без розгляду.

2. Копію ухвали направити сторонам.

Ухвала набирає законної сили 13.03.2023 та відповідно до підпункту 17.5 пункту 17 Розділу XI "Перехідні положення" Господарського процесуального кодексу України може бути оскаржена в апеляційному порядку через Господарський суд міста Києва шляхом подачі апеляційної скарги протягом 10 днів з дня набрання нею законної сили.

Суддя П.П. Чеберяк