ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

"27" березня 2023 р. м. Київ Справа № 911/706/22

за позовом Державної екологічної інспекції Столичного округу (03035, м. Київ, вул. Солом`янська, 1)

до Комунального підприємства Виробниче управління житлово-комунального господарства 1 (09161, Київська обл., Білоцерківський р-н, м. Узин, вул. Лесі Українки, 20А)

про стягнення 723562,98 грн. збитків, заподіяних державі внаслідок самовільного зайняття земельної ділянки,

Суддя В.М. Бабкіна

секретар судового засідання: Ковальчук С.О.

Представники сторін:

від позивача: не з`явився;

від відповідача: не з`явився.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Господарським судом Київської області розглядається справа за позовом Державної екологічної інспекції Столичного округу до Комунального підприємства Виробниче управління житлово-комунального господарства 1 про стягнення 723562,98 грн. за заподіяну шкоду внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища у вигляді користування земельною ділянкою за відсутності правовстановлюючих документів.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідач, в порушення вимог Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», Земельного кодексу України здійснював користування земельною ділянкою площею 9,2070 га, розташованою під сміттєзвалищем, за відсутності правовстановлюючих документів, внаслідок чого було заподіяно істотну шкоду інтересам держави, у зв`язку з чим позивач просить суд стягнути з відповідача 723562,98 грн. збитків, завданих порушенням природоохоронного законодавства, та витрати зі сплати судового збору.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 23.05.2022 р. було відкрито провадження у даній справі; підготовче засідання було призначено на 07.07.2022 р.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 07.07.2022 р. підготовче засідання у справі було відкладено на 08.08.2022 р.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 08.08.2022 р. підготовче засідання у справі було відкладено на 08.09.2022 р.

Як було встановлено судом, станом на час судових засідань матеріали справи не містили належних доказів повідомлення відповідача про дату і час підготовчого засідання, з огляду на відсутність фінансування у Господарського суду Київської області для здійснення поштових відправлень.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 08.09.2022 р. підготовче засідання у справі було відкладено на 13.10.2022 р.

19.09.2022 р. до Господарського суду Київської області від представника КП Виробниче управління житлово-комунального господарства 1 надійшла заява б/н від 13.09.2022 р. (вх. № 12717/22 від 19.09.2022 р.) про внесення коду ДРФО до комп`ютерної програми «Д-3» (КП «Д-3»), яку було задоволено шляхом надання представникові відповідача доступу до ДСС «Діловодство спеціалізованого суду».

04.10.2022 р. до Господарського суду Київської області від представника відповідача надійшла заява б/н від 01.10.2022 р. (вх. № 13785/22 від 04.10.2022 р.) з проханням внести до КП «Д-3» інформацію про зміст позовної заяви у даній справі з додатками або зобов`язати позивача направити її на адресу КП «ВУЖКГ-1», яку було передано на розгляд до Відділу організаційного забезпечення Господарського суду Київської області.

13.10.2022 р. до Господарського суду Київської області від представника Державної екологічної інспекції Столичного округу надійшло клопотання б/н від 12.10.2022 р. (вх. № 14353/22 від 13.10.2022 р.) про долучення до матеріалів даної справи копії листа № 9/6/2-25/1212 від 14.07.2022 р. щодо повідомлення позивачем відповідача про розгляд даної справи Господарським судом Київської області.

У судовому засіданні 13.10.2022 р. представник позивача був присутнім, представник відповідача у судове засідання не з`явився.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 13.10.2022 р. було відкладено підготовче засідання у справі на 03.11.2022 р.

У судовому засіданні 03.11.2022 р. представник позивача підтримував позовні вимоги та заявив про надання суду всіх наявних у позивача доказів, що мають значення для вирішення спору; представник відповідача у судове засідання не з`явився. Водночас, про дату, час і місце судового засідання всі учасники процесу були повідомлені.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 03.11.2022 р. було закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 01.12.2022 р.

У зв`язку з оголошенням по місту Києву повітряної тривоги, 01.12.2022 р. судове засідання з розгляду даної справи по суті не відбулося.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 05.12.2022 р. судове засідання з розгляду справи по суті було призначено на 26.12.2022 р.

23.12.2022 р. до Господарського суду Київської області від відповідача надійшли пояснення № 06-01/167 від 20.12.2022 р. (вх. № 18989/22 від 23.12.2022 р.), за змістом яких останній просить суд поновити строки для прийняття доказів у справі; прийняти в якості письмових доказів у справі документи, зазначені у п.п. 1-7 додатків до даного пояснення; прийняти дані пояснення до розгляду; в задоволенні позову відмовити.

У судовому засіданні 26.12.2022 р. представник позивача зазначав, що на час судового засідання вказані письмові пояснення відповідача позивач не отримував; представник відповідача у судове засідання не з`явився. Водночас, про дату, час і місце судового засідання всі учасники процесу були повідомлені в порядку, передбаченому ГПК України.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 26.12.2022 р. судове засідання з розгляду справи по суті було відкладено на 30.01.2023 р.

19.01.2023 р. до Господарського суду Київської області від представника відповідача надійшла заява б/н від 20.01.2023 р. (вх. № 1038/19 від 19.01.2023 р.) про ознайомлення з матеріалами справи.

У судовому засіданні 30.01.2023 р. представник відповідача зазначав про те, що попередній керівник підприємства помер, та що інтереси КП Виробниче управління житлово-комунального господарства 1 на даний час представляє адвокат Мамаєв Д.Ю., у зв`язку з чим останній клопотав про відкладення судового засідання з метою надання можливості відповідачу подати обґрунтовані письмові заперечення проти позовних вимог; представник позивача у судове засідання не з`явився. Водночас, про дату, час і місце судового засідання всі учасники процесу були повідомлені в порядку, передбаченому ГПК України.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 30.01.2023 р. судове засідання з розгляду справи по суті було відкладено на 02.03.2023 р.

02.03.2023 р. до Господарського суду Київської області від представника відповідача надійшли додаткові письмові пояснення б/н, б/д (вх. № 4044/23 від 02.03.2023 р.), за змістом яких останній зазначає, що відповідно до рішення виконавчого комітету Узинської міської ради № 65 від 10.07.2007 р. рухоме і нерухоме майно, що знаходилось в оперативному управлінні Узинського виробничо-комунального господарства, було передано в оперативне управління відповідачу. На момент проведення позивачем перевірки з 26.02.2021 р. по 03.03.2021 р. відповідач вже розпочав оформлення проектно-технічної документації на земельну ділянку з кадастровим номером :04:022:022:0016 площею 9,2070 га, та користувався земельною ділянкою на підставі договору оренди землі від 01.08.2018 р., а тому обґрунтування позивача стосовно не оформлення відповідачем речових прав на зазначену земельну ділянку, на думку останнього, є хибними.

У судовому засіданні 02.03.2023 р. представник відповідача надав пояснення щодо додаткових письмових пояснень; представник позивача у судове засідання не з`явився. Водночас, про дату, час і місце судового засідання всі учасники процесу були повідомлені.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 02.03.2023 р. судове засідання з розгляду справи по суті було відкладено на 27.03.2023 р., про що позивач був повідомлений належно, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення № 247 від 10.03.2023 р.

27.03.2023 р. до Господарського суду Київської області від представника відповідача надійшло клопотання б/н, б/д (вх. № 5783/23 від 27.03.2023 р.) про відкладення розгляду справи та долучення доказу, за змістом якого останній зазначав, що представник відповідача адвокат Мамаєв Д.Ю. не має можливості прибути в судове засідання, призначене на 27.03.2023 р., по причині перебування за повісткою у Територіальному центрі комплектування та соціальної підтримки Дарницького району на Військово-лікарській комісії (копія повістки про виклик на 27 березня 2023 року на 9:00 по мобілізації додається). Поряд з цим, відповідач просив суд долучити до матеріалів справи копію рішення Виконавчого комітету Узинської міської ради Київської області № 65 від 10.07.2007 р. «Про передачу основних засобів, що знаходяться в оперативному управлінні ВУ ЖКГ м. Узин в оперативне управління Узинського комунального підприємства Виробниче управління житлово-комунального господарства 1".

У судове засідання 27.03.2023 р. представники сторін не з`явилися. Позивач про причини неявки представника суд не повідомив.

Слід зазначити, що порядок звернення до господарського суду, а також здійснення судового провадження у господарській справі регламентовано нормами Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до ч. ч. 1-4 ст. 13 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до ч. 1 ст. 41 ГПК України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони та треті особи.

Згідно з вимогами ст. 46 ГПК України сторони користуються рівними процесуальними правами. Крім прав та обов`язків, визначених у статті 42 цього Кодексу, сторони (позивачі та відповідачі) також мають ще коло прав і обов`язків, передбачених ст. 46 ГПК України.

Вирішуючи питання порядку реалізації стороною свого конституційного права на суд Верховний Суд у постанові № 560/5541/20 від 17.11.2022 р. зазначив, що така реалізація покладає на учасників справи певні обов`язки. Практика ЄСПЛ визначає, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Як зазначено у рішенні ЄСПЛ у справі «Пономарьов проти України» від 03.04.2008 р., сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. Заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (рішення ЄСПЛ у справі «Юніон Аліментарія Сандерс С.А. проти Іспанії» від 07.07.1989 р.). Крім того, у рішенні ЄСПЛ у справі «Тойшлер проти Германії» від 04.10.2001 р. наголошено, що обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів. Зважаючи на вищевикладене, байдужа поведінка учасника справи, що виявляється, зокрема, у не отриманні повідомлень суду, не повинна схвалюватися судовою практикою. Навпаки, судова практика повинна стимулювати учасників справи використовувати прогресивні форми роботи. Витративши значні ресурси, Україна створила інформаційне поле, де зацікавлена особа легко знайде інформацію про судову справу. Функціонує Єдиний державний реєстр судових рішень. На сайті судової влади доступні персоналізовані відомості про автоматичний розподіл справ та розклад засідань. Працює підсистема «Електронний кабінет» ЄСІТС. Все безкоштовно і доступно. Однак поки що не обов`язкове. Використання цих інструментів та технологій забезпечує добросовісній особі можливість звертатися до суду, брати участь у розгляді справи у зручній формі та з мінімальними витратами. Тобто держава Україна забезпечила можливість доступу до правосуддя і право знати про суд.

Оцінюючи стан виконання позивачем своїх процесуальних обов`язків, суд відзначає, що позивач є особою, яка ініціювала цей спір. Процес подання позову полягає не тільки у технічному виготовленні позовної заяви, а й у формуванні доказів, що підтверджують наведені обставини, та вжитті організаційних заходів (планування та організація порядку представництва позивача, форма такої участі, тощо), спрямованих на забезпечення продуктивності судових засідань.

Водночас, позивачем не було забезпечено участі свого представника в судових засіданнях з розгляду справи по суті 31.01.2023 р., 02.03.2023 р. та 27.03.2023 р., про причини неявки представника позивача в судові засідання суд не повідомлено, клопотань про відкладення судового засідання не подано.

Згідно з приписами ч. 4 ст. 202 Господарського процесуального кодексу України у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України суд залишає позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Таким чином, достатньою та самостійною правовою підставою для залишення позову без розгляду з підстав, передбачених п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України, є безпосередньо сам факт нез`явлення позивача у судові засідання, за умови відсутності заяви останнього про розгляд справи за його відсутності.

Поважними, з урахуванням конкретних обставин справи, вважаються причини, які за об`єктивних, тобто не залежних від позивача, обставин унеможливлювали або істотно утруднювали вчинення ним відповідних процесуальних дій; при цьому береться до уваги й те, чи вживав позивач заходів до усунення цих обставин або послаблення їх негативного впливу на виконання позивачем процесуальних обов`язків, покладених на нього судом.

Водночас, вказані норми процесуального законодавства не пов`язують можливість залишення позовної заяви без розгляду з необхідністю надання судом оцінки можливості вирішення спору за відсутності представника позивача, який не з`явився у судове засідання, не повідомив про причини неявки, був належним чином повідомлений про призначення справи до розгляду.

Вказана правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 15.01.2019 р. у справі № 914/794/18, постанові Верховного Суду від 30.05.2019 р. у справі № 921/502/17-г/8.

У разі відсутності у позивача наміру брати участь у судовому засіданні, приписами статей 202, 226 ГПК України передбачено подання позивачем заяви про розгляд справи за його відсутності. Тобто, право позивача як особи, яка подала позов та зацікавлена в його розгляді, не бути присутнім у судовому засіданні кореспондується з його обов`язком подати до суду відповідну заяву про розгляд справи за його відсутності (такого правового висновку дійшла Об`єднана палата Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду у постановах від 05.06.2020 р. у справі № 910/16978/19, від 16.10.2020 р. у справі № 910/8816/19).

При цьому, позивачем у даній справі не заявлялось клопотань про розгляд справи за відсутності представника позивача.

Аналіз змісту наведених норм процесуального закону свідчить, що обов`язковими умовами для застосування передбачених ч. 4 ст. 202, п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України процесуальних наслідків неявки позивача у судове засідання є одночасно його належне повідомлення про час і місце судового засідання та відсутність заяви позивача про розгляд справи за його відсутності.

Отже, правом на залишення позову без розгляду суд наділений у разі неявки належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності. Такого висновку дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду у своїй постанові від 10.02.2021 р. у справі № 916/365/17.

При цьому, саме у разі подання позивачем заяви про розгляд справи за його відсутності і лише в тому разі, якщо його нез`явлення перешкоджає розгляду справи, суд відповідно до вимог статей 120, 121 ГПК України може визнати явку позивача обов`язковою та викликати його у судове засідання.

Разом з тим ч. 4 ст. 202, п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України не передбачають вимоги про те, що для залишення позову без розгляду позивач має не з`явитися у судове засідання саме у зв`язку з визнанням судом його явки обов`язковою та викликом до суду (аналогічна правова позиція міститься у постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 05.06.2020 р. у справі № 910/16978/19).

Крім того, норми ст. 226 ГПК України не пов`язують можливість залишення позову без розгляду із стадією судового розгляду.

Суд враховує, що колегія суддів Об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду у постанові від 13.09.2019 р. у справі № 916/3616/15 наголосила на тому, що вжиття заходів для ефективного розгляду та вирішення судового спору є обов`язком не тільки для держави, але й для осіб, які беруть участь у справі.

Таким чином, ураховуючи приписи ч. 4 ст. 202 та п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України, неодноразову неявку представника позивача в судові засідання та неподання позивачем заяви про розгляд справи за відсутності його представника, суд дійшов висновку про залишення позову Державної екологічної інспекції Столичного округу у даній справі без розгляду.

Відповідно до ч. 2 ст. 226 ГПК України про залишення позову без розгляду постановляється ухвала, в якій вирішуються питання про розподіл між сторонами судових витрат, про повернення судового збору з бюджету.

Згідно з п. 4 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі: залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).

Оскільки позов залишено без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям позивача у судове засідання, судовий збір, сплачений за подання позову у даній справі, не підлягає поверненню позивачу.

Водночас, суд звертає увагу позивача на те, що згідно з ч. 4 ст. 226 ГПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення обставин, що були підставою для залишення позову без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись ст.ст. 202, 226, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

постановив:

1. Позов Державної екологічної інспекції Столичного округу (03035, м. Київ, вул. Солом`янська, 1) до Комунального підприємства Виробниче управління житлово-комунального господарства 1 (09161, Київська обл., Білоцерківський р-н, м. Узин, вул. Лесі Українки, 20А) про стягнення 723562,98 грн. збитків, заподіяних державі внаслідок самовільного зайняття земельної ділянки, залишити без розгляду.

2. Ухвалу направити сторонам у справі.

Ухвала господарського суду набирає законної сили в порядку статті 235 Господарського процесуального кодексу України.

Ухвала господарського суду оскаржується в порядку та строки, визначені статтями 254-256 Господарського процесуального кодексу України.

Ухвалу підписано 03.04.2023 р.

Суддя В.М. Бабкіна