СХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 березня 2023 року м. Харків Справа № 917/1891/21

Східний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючий суддя Тихий П.В., суддя Гребенюк Н.В. , суддя Терещенко О.І.

за участю секретаря судового засідання Березки О.М.

та представників учасників справи:

позивача Мірошниченко Є.О. (особисто) в режимі відеоконференції;

відповідача Сергієнко Т.Г в режимі відеоконференції;

апелянта ( ОСОБА_1 ) Бойченко В.П. в режимі відеоконференції;

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Східного апеляційного господарського суду апеляційні скарги ОСОБА_2 (вх.№1207П/1-43) та ОСОБА_1 (вх.№88П/1-43) на рішення Господарського суду Полтавської області від 21.09.2022 (колегія судів у складі: головуючий суддя Ківшик О.В., суддя Ореховська О.О., суддя Пушко І.І., повний текст складено 05.10.2022) у справі №917/1891/21

за позовом ОСОБА_2 , АДРЕСА_1

до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Ватутинець-1", вул. Чорновола, 2б, кв. 22, м. Полтава, Полтавська область, 36003

про визнання недійсними рішень загальних зборів ОСББ "Ватутинець-1", оформлених протоколом від 06.12.2020 року №3/2020,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 звернувся до Господарського суду Полтавської з позовом до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Ватутинець-1", в якому просить суд визнати недійсним рішення загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Ватутинець-1", м. Полтава, оформлені протоколом від 06.12.2020 року №3/2020 з огляду на відсутність кворуму при їх проведенні та недотримання порядку повідомлення його як співвласника багатоквартирного житлового будинку про дату проведення загальних зборів та їх порядок денний.

Рішенням Господарського суду Полтавської області від 21.09.2022 у справі №917/1891/21 в позові відмовлено.

Не погодившись з вказаним рішенням місцевого господарського суду, ОСОБА_2 звернувся до Східного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення Господарського суду Полтавської області від 21.09.2022 у справі №917/1891/21 та ухвалити нове судове рішення, яким позов задовольнити. Судові витрати просить покласти на відповідача.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначає, що судом не досліджувались ні докази в справі, які сфальсифіковані відповідачем, ні аналізувались підстави недійсності загальних зборів.

Вважає, що рішення загальних зборів від 06.12.2020 було незаконним, всупереч ст. 6 ЗУ «Про ОСББ» прийнятий порядок підрахунку голосів за принципом- 1квартира-1 голос. Але у додатку до протоколу квартири АДРЕСА_2 голосували по 2 голоси, бо мали по 2 співвласника.

Вважає, що порушення при скликанні загальних зборів призвели до нівеляції його права на участь в управлінні об`єднанням. Правовою підставою позовних вимог зазначаю положення ст. ст. 15,16 ЦК України, ст. ст. 6, 10 Закону України Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку". Вважає, що наявне порушення порядку скликання, проведення загальних зборів ОСББ, яке відповідачем нічим не спростовано.

10.11.2022 системою автоматизованого розподілу судових справ між суддями для розгляду справи №917/1891/21 визначено колегію суддів Східного апеляційного господарського суду у складі: головуючий суддя (суддя-доповідач) Тихий П.В., суддя Геза Т.Д., суддя Терещенко О.І.

Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 09.12.2022 зокрема відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на рішення господарського суду Полтавської області 21.09.2022 у справі №917/1891/21. Встановлено строк відповідачу для подання відзиву на апеляційну скаргу (з урахуванням вимог ст. 263 ГПК України) протягом 15 днів з дня вручення даної ухвали. Витребувано з господарського суду Полтавської області матеріали справи №917/1891/21.

23.12.2022 до Східного апеляційного господарського суду надійшли матеріали справи №917/1891/21.

06.01.2023 від Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Ватутинець-1" надійшов відзив на апеляційну скаргу (вх.№184).

ОСОБА_1 (особа, яка не брала участь у справі, але яка вважає, що суд першої інстанції вирішив питання про її права, інтереси та обов`язки) з рішенням суду першої інстанції не погодився та звернувся до Східного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення Господарського суду Полтавської області від 21.09.2022 у справі №917/1891/21 та ухвалити нове судове рішення, яким позов задовольнити. Судові витрати просить покласти на відповідача.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначає, що суд в оскаржуваному рішенні не звернув уваги на процедурні порушення при скликанні позачергових загальних зборів та відсутність кворуму на вищезазначених зборах.

Вказує, що про проведення загальних зборів ОСББ «Ватутинець-1» апелянта ніхто не повідомляв та в голосуванні він не приймав участі.

Рішення загальних зборів від 06.12.2020 було незаконним, всупереч ст. 6 ЗУ «Про ОСББ» прийнятий порядок підрахунку голосів за принципом- 1квартира-1 голос. Але у додатку до протоколу квартири АДРЕСА_2 голосували по 2 голоси, бо мали по 2 співвласника.

Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 07.02.2023 у справі №917/1891/21 зокрема відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення господарського суду Полтавської області від 21.09.2022 у справі №917/1891/21.Об`єднано апеляційні скарги ОСОБА_2 (вх.№1207П/1-43) та апеляційну скаргу ОСОБА_1 (вх.№88П/1-43) на рішення господарського суду Полтавської області від 21.09.2022 у справі №917/1891/21 в одне апеляційне провадження для сумісного розгляду.

Призначено справу до розгляду на "15" лютого 2023 р. о 13:45 годині у приміщенні Східного апеляційного господарського суду за адресою: 61058, місто Харків, проспект Незалежності, 13, 1-й поверх, в залі засідань № 132 .

Представники учасників справи в судове засідання не з`явились.

09.02.2023 від представника відповідача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку із його зайнятістю в іншому судовому засіданні.(вх.№1671).

15.02.2023 від позивача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи (вх.№1942ел.3024), в якому він росить перенести розгляд справи у режимі відеокоференції на іншу дату у зв`язку з технічною неможливістю провести судовий розгляд справи у режимі відеоконференції з Господарським судом Полтавської області призначену на 15.02.2023 року о 13 год. 45 хв.

Ухвалою суду від 15.02.2023 задоволено клопотання сторін та відкладено розгляд справи на 22.03.2023 о 10:30 год. Ухвалено проводити судове засідання у справі №917/1891/21 в режимі відеоконференції за участі ОСОБА_2 в приміщенні Господарського суду Полтавської області. Доручено Господарському суду Полтавської області забезпечити проведення відеоконференції у справі №917/1891/21.

14.03.2023 від представника ОСББ «Ватутинець-1» адвоката Тетяни Сергієнко надійшло клопотання про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за допомогою власних технічних засобів (вх.№2889) та письмові пояснення на апеляційну скаргу ОСОБА_1 (вх.№2888), в яких просить відмовити в її задоволенні, а рішення суду першої інстанції залишити без змін.

Ухвалою суду від 15.03.2023 задоволено клопотання представника ОСББ «Ватутинець-1» адвоката Тетяни Сергієнко про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 21.03.2023, у зв`язку з хворобою судді Гези Т.Д., визначено колегію суддів у складі: головуючий суддя Тихий П.В. (суддя-доповідач), суддя Гребенюк Н.В., суддя Терещенко О.І.

В судове засідання 22.03.2023 в режимі відеоконференції з`явились позивач особисто, представники апелянта та відповідача.

Позивач та представник апелянта ОСОБА_1 підтримують свої апеляційні скарги та просять її задовольнити.

Представник відповідач заперечує проти задоволення апеляційних скарг та просить залишити їх без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

Згідно із ст.269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права. У суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

Судова колегія, беручи до уваги межі перегляду справи у апеляційній інстанції, обговоривши доводи апеляційної скарги, заслухавши в судовому засіданні учасників справи, проаналізувавши на підставі встановлених фактичних обставин справи правильність застосування судом першої інстанції норм законодавства, дійшла до висновку про таке.

З матеріалів справи вбачається, що 06.12.2020 відбулися загальні збори об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Ватутинць 1" з порядком денним:

1. Визначення порядку голосування на загальних зборах ОСББ Ватутинець-1.

2. Обрання голови та секретаря зборів ОСББ Ватутинець-1 та уповноваження їх підписати протокол у нотаріуса.

3. Про припинення повноважень голови правління ОСББ "Ватутинець 1" ОСОБА_3 , виключення його зі складу правління, звільнення та виключення відомостей про нього з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань, як особу, яка мала право підпису від імені ОСББ "Ватутинець 1" без довіреності.

4. Перевибори правління ОСББ "Ватутинець 1".

5. Про обрання голови правління ОСББ "Ватутинць 1" ОСОБА_4 , включення відомостей про неї в Єдиний державний реєстр юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань, як про керівника та особу, яка має право підпису від імені ОСББ "Ватутинець 1" без довіреності та уповноважити її подати документи для державної реєстрації змін до відомостей про ОСББ "Ватутинць 1".

На зборах було прийнято рішення, оформлені протоколом № 3/2020 (том справи 1, а.с. 27-30) :

1. Обрати наступний порядок голосування: кожний співвласник (його представник) під час голосування має один голос незалежно від кількості та площі квартир або нежитлових приміщень, що перебувають у його власності;

2. Обрати головою установчих зборів ОСОБА_4 (власницю кв. 2) та секретарем зборів ОСОБА_5 (власника кв. 11) та уповноважити їх щодо підписання протоколу Загальних зборів об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Ватутинець 1" № 3/2020 від 06 грудня 2020 року у нотаріуса;

3. Припинити повноваження голови правління ОСББ "Ватутинць 1" Боровика Віктора Петровича згідно п. 3.13 Статуту "Ватутинець 1", виключити його зі складу правління, звільнити з 15 грудня 2020 р. та виключити відомості про ОСОБА_3 з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань, як особу, яка мала право підпису від імені ОСББ "Ватутинець 1" без довіреності;

4. Переобрати правління та затвердити його у наступному складі: 1. ОСОБА_4 (власниця кв. 2), 2. ОСОБА_5 власник кв. 11), 3. ОСОБА_6 (власник кв. 19), 4. ОСОБА_7 (власник кв. 39), 5. ОСОБА_8 (мешканець кв. 53), 6. ОСОБА_9 (власниця кВ. 44), 7. ОСОБА_10 (мешканець кв. 28);

5. Обрати голову правління ОСББ "Ватутинць 1" ОСОБА_4 з 16 грудня 2020, включити відомості про ОСОБА_4 в Єдиний державний реєстр юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань, як про керівника та особу, яка має право підпису від імені ОСББ "Ватутинець 1" без довіреності та уповноважити її подати документи для державної реєстрації змін до відомостей про ОСББ "Ватутинць 1".

З протоколу № 3/2020 від 06.12.2020 вбачається, що в загальних зборах 06.12.2020 взяли участь особисто або через представників співвласники в кількості 46 осіб, що становить 71,87% від загальної кількості співвласників.

Відповідно до додатку №1 до зазначеного протоколу (том справи 1, а.с. 83) ОСОБА_11 голосував за з питань порядку денного зборів № 1, № 2, № 4 та проти з питань порядку денного № 3 та № 5. Дана обставина позивачем та відповідачем визнається, про що представниками сторін та позивачем було заявлено у судових засіданнях.

Проте позивач, ОСОБА_11 , вважаючи свої права порушеними, звернувся до господарського суду з позовом до відповідача про визнання недійсним означеного рішення загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Ватутинець-1", м. Полтава, оформлені протоколом від 06.12.2020 року №3/2020 з огляду на відсутність кворуму при їх проведенні та недотримання порядку повідомлення його як співвласника багатоквартирного житлового будинку про дату проведення загальних зборів та їх порядок денний. В обґрунтування цього останній стверджує, що загальна кількість співвласників багатоквартирного будинку за адресою: АДРЕСА_3 становить 64+262=326, загальна площа житлових та нежитлових приміщень у будинку становить 4137+13966,5=18103,5 кв.м., оскільки рішенням Господарського суду Полтавської області від 31.10.2019 у справі №917/971/19 за позовом ОСОБА_12 до ОСББ Чорновола 2б за участю третьої особи без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСББ Ватутинець-1 визнано недійсним рішення, оформлене протоколом №1 установчих зборів Об`єднання співвласників 174-квартирного будинку за адресою: АДРЕСА_4 , від 18.12.2016; припинено юридичну особу - Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Чорновола 2б" (, 36000, м. Полтава, вул. В.Чорновола,2Б), а тому діяльність ОСББ Ватутинець-1 розповсюджується на весь будинок. Внаслідок недотримання ініціативною групою ОСББ Ватутинець-1 порядку повідомлення усіх співвласників будинку про проведення загальних зборів, на думку позивача, були порушені його права на участь в загальних зборах, добровільне волевиявлення та висловлення своєї думки з привод порядку денного загальних зборів у багатоквартирному будинку, в тому числі щодо спільного утримання майна багатоквартирного будинку.

На підтвердження позовних вимог, позивач надав до матеріалів справи: лист Полтавського БТІ Інвентаризатор № 10211 від 04.11.2016, копію статуту ОСББ Ватутинець-1 (нова редакція), затвердженого загальними зборами від 12.11.2016, копію рішення загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Ватутинець-1", м. Полтава, оформленого протоколом від 06.12.2020 року №3/2020, копії рішень господарських судів у справі № 917/971/19, копію свідоцтва про право власності на квартиру АДРЕСА_5 .

Відповідач проти позову заперечує. При цьому останній стверджує, що процедура ліквідації ОСББ "Чорновола 2б" на час проведення загальних зборів, результати яких оскаржуються позивачем, і на час розгляду даного спору триває; процедура приєднання співвласників ОСББ Чорновола 2б до ОСББ Ватутинець-1 не відбулася, співвласники ОСББ Чорновола 2б юридично не є співвласниками ОСББ Ватутинець-1, вказане членство відповідно до закону відбувається за згодою співвласників та не проводиться автоматично, адже останні не брали участі у створенні ОСББ Ватутинець-1 у 2007 році. За 14 календарних днів до дня проведення зборів на стенді оголошень було розміщено оголошення про проведення зборів, було поквартирно вручено відповідне оголошення кожному співвласнику під підпис, позивач особисто був присутній на зборах та голосував по питаннях порядку денного. Крім того, відповідач зазначає, що оспорюваним рішенням права позивача не порушено.

Як докази обґрунтованості заперечень проти позову відповідач надав наступні докази: копія протоколу № 3/2020 від 06.12.2020 з додатками, копія листа від 22.03.2019, копія оголошення про проведення зборів, копія відомості щодо повідомлення співвласників про проведення зборів (том справи 1, а.с. 81-89).

У відповіді на відзив (том справи 1, а.с. 93-98) позивач вказує, що дія статуту ОСББ Ватутинець-1, як і статуту ОСББ Чорновола 2б розповсюджується на весь багатоквартирний будинок, а не на його частину з квартири АДРЕСА_6 по квартиру АДРЕСА_7 чи з квартири АДРЕСА_8 квартиру; відповідачем не надано належного документального оформлення проведення позачергових зборів, питання порядку денного з оголошення про проведення загальних зборів не збігаються за змістом з питаннями, рішення по яким приймалося 6 грудня 2020 року.

Судами встановлено, що ОСОБА_2 є власником квартири АДРЕСА_5 загальною площею 73,6 кв.м., що підтверджується свідоцтвом про право власності, виданим Головним управлінням з питань житлово-комунального обслуговування населення від 06.12.2002 року за № 854 (копія том справ 2, а.с. 19, оригінал оглянуто колегією суддів у судовому засіданні 21.07.2022).

За приписами ч. 4 ст. 74 ГПК України обставини, встановлені рішенням суду в господарській справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Господарським судом Полтавської області 31.10.2019 ухвалено рішення у справі №917/971/19 за позовом ОСОБА_12 до ОСББ Чорновола 2б за участю третьої особи без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСББ Ватутнець 1 про визнання недійсним та скасування рішень, припинення юридичної особи. Даним рішенням, зокрема, визнано недійсним рішення, оформлене протоколом №1 установчих зборів Об`єднання співвласників 174-квартирного будинку за адресою: АДРЕСА_4 , від 18.12.2016; припинено юридичну особу - Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Чорновола 2б" (, 36000, м. Полтава, вул. В.Чорновола, 2Б).

Постановою Східного апеляційного господарського суду від 14.01.2020 та постановою Верховного суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 28.04.2020 значене рішення залишено без змін.

При розгляді зазначеної вище справи №917/971/19 встановлено наступні факти, які приймаються судом як преюдиційні при розгляді даної справи в силу приписів ч. 4 ст. 75 ГПК України:

Відповідно до акта Державної приймальної комісії від 28.12.1994, затвердженого рішенням виконавчого комітету Полтавської міської ради народних депутатів № 417 від 29.12.1994, прийнято в експлуатацію 200 кв. житловий будинок I та II черги (60 кв.) житлово-будівельного кооперативу Ватутинець по вул. Куйбишева, 2б (на даний час згідно з розпорядженням голови Обласної державної адміністрації від 20.05.2016 №207 зі змінами, внесеними розпорядженням голови облдержадміністрації № 377 від 26.08.2016 - вул. Вячеслава Чорновола, 2б).

Згідно з актом Державної приймальної комісії від 19.12.2005, затвердженим рішенням виконавчого комітету Полтавської міської ради № 78 від 22.02.2006, прийнято в експлуатацію багатоповерховий житловий будинок (62 кв.) з вбудовано-прибудованими приміщеннями обслуговування та торгівлі в АДРЕСА_3 .

За актом Державної приймальної комісії від 21.08.2006, затвердженим рішенням виконавчого комітету Полтавської міської ради №270 від 25.08.2006, прийнято в експлуатацію багатоповерховий житловий будинок (110 кв.) з вбудовано-прибудованими приміщеннями обслуговування та торгівлі в АДРЕСА_3 .

13.12.2007 було здійснено державну реєстрацію Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку Ватутинець-1.

Згідно з п. 1.1 Статуту Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку Ватутинець-1, затвердженого загальними зборами Об`єднання 12.11.2016, останнє створено власниками квартир та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку АДРЕСА_3 , відповідно до Закону України Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку.

В подальшому, відповідно до протоколу №1 установчих зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку за адресою: АДРЕСА_3 від 18.12.2016 ухвалено створити у 174-квартирному будинку за адресою м. Полтава, вул. В`ячеслава Чорновола, 2Б об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (ОСББ) та затвердити його повну назву Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку Чорновола 2 Б і затвердити скорочену назву ОСББ Чорновола 2Б.

Також згідно з вказаним протоколом затверджено Статут Об`єднання.

На підставі зазначеного рішення 31.03.2017 року було проведено реєстрацію Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку Чорновола 2Б в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань за № 1 016209.

Однак, на момент прийняття рішення про створення ОССБ Чорновола 2Б у багатоквартирному будинку за адресою: АДРЕСА_3 вже було створено і діяло ОСББ Ватутинець 1.

Крім того, у ч. 1 ст. 75 ГПК України унормовано, що обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованих підстав вважати їх недостовірними або визнаними у зв`язку з примусом. Обставини, які визнаються учасниками справи, можуть бути зазначені в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їх представників.

Під час розгляду справи в суді першої інстанції, зокрема в судовому засіданні 30.08.2022 позивач та представник відповідача визнали наступні обставини:

- на час прийняття оспорюваного позивачем рішення загальних зборів ОСББ Ватутинець-1 у одному багатоквартирному будинку за адресою : м. Полтава, вул. Чорновола, 2б існувало два ОСББ;

- на час прийняття оспорюваного позивачем рішення загальних зборів ОСББ Ватутинець-1 та розгляду даного спору у суді ОСББ Чорновола 2б перебуває у стадії ліквідації;

- станом на 06.12.2020 діяла редакція статуту ОСББ Ватутинець-1, затверджена загальними зборами від 12.11.2016;

- позивач отримував оголошення про проведення загальних зборів співвласників ОСББ Ватутинець-1;

- позивач вчиняв підпис у відомості про вручення оголошення про проведення загальних зборів співвласників ОСББ Ватутинець-1 (том справи 1, а.с. 88).

Оскільки вказані обставини визнаються обома сторонами, то в силу приписів статті 75 ГПК України не підлягають доказуванню та приймаються судами.

Відповідачем у відзиві на позов зазначено, що за 14 календарних днів до дня проведення зборів на стенді оголошень було розміщено оголошення про проведення зборів, крім того, було поквартирно вручено відповідне оголошення кожному співвласнику підпис.

У матеріалах справи наявні:

- копія об`яви (том справи 1, а.с. 87), відповідно до якої співвласників ОСББ Ватутинець-1 повідомляють про проведення 06.12.2020 у дворі будинку позачергових загальних зборів співвласників ОСББ Ватутинець-1, реєстрація учасників об 11-45, початок зборів о 12-00. Порядок денний : 1. Визначення порядку голосування. 2. Обрання головуючого та секретаря зборів. 3. Звіт ревізійної комісії. 4. Обрання голови ОСББ Ватутинець-1. 5. Інші питання;

- відомості на підтвердження вручення поквартирно співвласникам ОСББ Ватутинець-1 зазначеного оголошення (том справи 1, а.с. 88-89), в тому числі і позивачу - ОСОБА_2 , кв.3, про що ним особисто вчинено підпис.

Наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання (ст. 79 ГПК України).

Відмовляючи в задоволенні позовних вимог, місцевий суд дійшов висновку про їх необґрунтованість та безпідставність, оскільки зокрема позивачем не доведено порушення його права на участь в загальних зборах, а також порушення права на добровільне волевиявлення та висловлювання своєї думки з приводу порядку денного загальних зборів у багатоквартирному будинку.

Відповідно до вимог частини 1 статті 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Апеляційний господарський суд, переглядаючи у апеляційному порядку оскаржуване судове рішення, в межах доводів та вимог апеляційної скарги, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, зазначає про таке.

Судам обох інстанції встановлено, що з огляду на природу та характер спірних правовідносин, зміст заявлених вимог та доводів сторін, предметом доказування у даній справі є питання встановлення наявності чи відсутності факту порушеного права позивача, дотримання або недотримання порядку повідомлення позивача про проведення загальних зборів, наявності або відсутності кворуму при прийнятті оспорюваного у даній справі рішення, і, як наслідок цього - наявності або відсутності підстав для визнання недійсними рішень загальних зборів, оформлених протоколом № 3/2020 від 06.12.2020 року.

Зокрема, доводами апеляційної скарги є те, що місцевим судом ні аналізувались підстави недійсності загальних зборів, які на його думку є незаконними, та що відповідні порушення при скликанні загальних зборів призвели до нівеляції його права на участь в управлінні об`єднанням.

Згідно зі ст. ст. 15, 16 ЦК України, що кореспондуються за змістом зі ст. 20 ГК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Частиною 1 ст. 385 ЦК України встановлено, що власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку (будинках) для забезпечення експлуатації такого будинку (будинків), користування квартирами та нежитловими приміщеннями та управління, утримання і використання спільного майна багатоквартирного будинку (будинків) можуть створювати об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (будинків).

Законом України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" визначено правові та організаційні засади створення, функціонування, реорганізації та ліквідації об`єднань власників жилих та нежилих приміщень багатоквартирного будинку, захисту їхніх прав та виконання обов`язків щодо спільного утримання багатоквартирного будинку.

Відповідно до визначень, наведених у ст. 1 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку", ОСББ - юридична особа, створена власниками квартир та/або нежитлових приміщень багатоквартирного будинку для сприяння використанню їхнього власного майна та управління, утримання і використання спільного майна.

Основна діяльність ОСББ полягає в здійсненні функцій, що забезпечують реалізацію прав співвласників на володіння та користування спільним майном співвласників, належне утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території, сприяння співвласникам в отриманні житлово-комунальних та інших послуг належної якості за обґрунтованими цінами та виконання ними своїх зобов`язань, пов`язаних з діяльністю об`єднання.

Отже, законодавець визначає ОСББ як юридичну особу приватного права (створену в добровільному порядку шляхом її заснування власниками квартир та/або нежитлових приміщень багатоквартирного будинку на підставі домовленості між собою), створену власниками для сприяння використання їх власного майна, управління, утримання і використання неподільного та загального майна (аналогічний висновок міститься у постанові Великої Палати Верховного Суду від 02.02.2021 у справі №906/1308/19).

За ст. ст. 6, 7, 10, 15 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" співвласники багатоквартирного будинку створюють ОСББ, затверджують статут такого об`єднання, мають право знайомитися з рішеннями загальних зборів та оскаржувати їх судовому порядку, брати участь в управлінні об`єднанням у порядку, визначеному цим Законом і статутом об`єднання; обирати та бути обраним до складу статутних органів об`єднання; знайомитися з протоколами загальних зборів, робити з них виписки; одержувати в установленому порядку інформацію про діяльність об`єднання; вимагати від статутних органів захисту своїх прав та дотримання співвласниками правил добросусідства.

Якщо у багатоквартирному будинку в установленому законом порядку утворено об`єднання співвласників, проведення зборів співвласників та прийняття відповідних рішень здійснюється згідно з законом, що регулює діяльність об`єднань співвласників багатоквартирних будинків.

У постановах від 16.05.2018р. у справі №923/567/17, від 17.07.2018 у справі №916/2386/17, від 24.10.2018 у справі №925/973/17, від 24.10.2018 у справі №925/644/17, КГС ВС також акцентує увагу на тому, що для визнання недійсним рішення загальних зборів товариства необхідно встановити факт порушення цим рішенням прав та законних інтересів учасника (акціонера) товариства. Якщо за результатами розгляду справи факт такого порушення не встановлено, господарський суд не має підстав для задоволення позову.

У постанові КГС ВС, прийнятій за результатами перегляду судових рішень у справі №910/22291/16, колегією суддів зазначено, що безумовною підставою для визнання недійсними рішень загальних зборів є:

- прийняття загальними зборами рішення за відсутності кворуму для проведення загальних зборів чи прийняття рішення;

- прийняття загальними зборами рішень з питань, не включених до порядку денного загальних зборів товариства;

При вирішенні питання про недійсність рішень загальних зборів у зв`язку з іншими порушеннями, тобто з підстав, які не є безумовними згідно із законом, допущеними під час скликання та проведення загальних зборів, необхідно встановити факт порушення цим рішенням прав та законних інтересів учасника (акціонера) товариства, а також оцінити, наскільки ці порушення могли вплинути на прийняття загальними зборами відповідного рішення.

Для визнання недійсним рішення загальних зборів товариства необхідно встановити факт порушення цим рішенням прав та законних інтересів учасника (акціонера) товариства. Якщо за результатами розгляду справи факт такого порушення не встановлено, господарський суд не має підстав для задоволення позову.

Отже, виходячи із наведеного, на момент звернення із тим чи іншим позовом, права та інтереси, на захист яких поданий позов вже мають бути порушені особою, до якої пред`явлений позов, тобто, законодавець пов`язує факт звернення до суду із наявністю вже порушених прав та інтересів позивача. Метою ж позову є розгляд спору і захист вже порушених суб`єктивних прав або законних інтересів позивача.

Тобто, для вирішення питання щодо наявності чи відсутності правових підстав для визнання недійсним спірного рішення ОСББ слід дослідити чи відповідає вимогам чинного законодавства це рішення, і у випадку його невідповідності законодавству, слід дослідити чи були порушені відповідним рішенням права та законні інтереси позивача, саме як учасника товариства.

У постанові Верховного Суду від 15.06.2022 у справі №908/2289/20 зазначено, що інтереси окремого власника можуть не збігатися з інтересами інших співвласників багатоквартирного будинку. Тому, вирішуючи питання щодо ефективності обраного позивачем способу захисту, суди мають враховувати баланс інтересів усіх співвласників та самого ОСББ, уникати зайвого втручання в питання створення і діяльності ОСББ, які вирішуються виключно установчими зборами співвласників.

З огляду на наведене, колегія суддів вважає, що даний судовий спір слід розглядати у межах прав та інтересів позивача, які на його думку порушені прийнятими 06.12.2020 рішенням загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Ватутинець-1", м. Полтава, оформлені протоколом від 06.12.2020 року №3/2020, виходячи з предмету і підстав позову, при цьому запобігаючи безпідставному порушенню прав та інтересів інших співвласників ОСББ, які голосували на загальних зборах та згідні з прийнятими рішеннями, оскільки інтереси ОСББ можуть не збігатись з інтересами окремих його співвласників (подібний висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 08.10.2019 у справі №916/2084/17).

Окрім того, пунктом 6 частини першої статті 3 ЦК України передбачено добросовісність як стандарт поведінки, що характеризується чесністю, відкритістю і повагою інтересів іншої сторони договору або відповідного правовідношення.

У постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 10 квітня 2019 року у справі №390/34/17 (провадження № 61-22315сво18) розтлумачено застосування доктрини venire contra factum proprium (заборони суперечливої поведінки), що ґрунтується ще на римській максимі non concedit venire contra factum proprium (ніхто не може діяти всупереч своїй попередній поведінці). В основі цієї доктрини лежить принцип добросовісності користування цивільними правами. Поведінкою, яка суперечить добросовісності та чесній діловій практиці, є, зокрема, поведінка особи, що не відповідає її попереднім заявам або поведінці сторони, за умови, що інша сторона, яка діє собі на шкоду, розумно покладається на них.

Застосовуючи принцип добросовісності щодо поведінки співвласників багатоквартирного будинку, Велика Палата Верховного Суду у п. 8.33 постанови від 01.02.2022 у справі №910/5179/20 зазначає, що особа, яка голосувала за відповідні питання порядку денного зборів ОСББ (або, отримавши можливість проголосувати, не заперечувала щодо прийняття відповідного рішення), не може в подальшому заперечувати у суді дійсність цього рішення, прийнятого зборами ОСББ, оскільки така особа діятиме всупереч власному волевиявленню на зборах співвласників і буде таким чином вводити в оману інших співвласників, які покладалися на первісне волевиявлення цієї особи.

Необхідність дотримання балансу інтересів між інтересами більшості співвласників багатоквартирного будинку та інтересами одного із них, не дозволяє суду втручатися у питання створення та діяльності Об`єднання. Такі питання у корпоративних об`єднаннях вирішуються за принципом підпорядкування волі меншості рішенню, але прийняття волею більшості.

Колегія суддів констатує, що під час розгляду справи судом встановлені обставини про те, що позивач був присутній на зборах та голосував з питань порядку денного, про що свідчить його особистий підпис на першому аркуші додатку №1 до протоколу №3/2020 загальних зборів співвласників ОСББ Ватутинець-1 від 06.2.2020 року Результати голосування по питаннях порядку денного присутніх співвласників ОСББ Ватутинець-1 (том справи 1, а.с. 83).

Водночас слід зазначити, що встановлення окремих порушень під час скликання та проведення загальних зборів учасників юридичних осіб не призводить до обов`язкового визнання недійсним рішення таких зборів. Наприклад, відсутність доказів повідомлення учасника про скликання загальних зборів не є підставою для визнання недійсними рішень таких зборів, якщо буде встановлено присутність учасника (його представника) на оспорюваних загальних зборах (постанови КГС ВС від 28.03.2018р. у справі №910/22291/16, від 03.04.2018р. у справі №916/3071/16).

Тобто за усталеною судовою практикою під час розгляду спорів про визнання недійсним рішення загальних зборів учасників (акціонерів, членів) юридичної особи, господарські суди враховують, що не всі порушення законодавства, допущені під час скликання та проведення загальних зборів юридичної особи, є підставами для визнання недійсними прийнятих ними рішень.

Колегія суддів звертає увагу позивача, що огляду на його присутність на загальних зборах та голосування ним особисто з питань порядку денного, виходячи з принципу добросовісності щодо поведінки співвласників багатоквартирного будинку, враховуючи баланс інтересів співвласників ОСББ, що доводи і твердження позивача, зокрема в апеляційній скарзі, про порушення вимог законодавства при скликанні і проведенні загальних зборів зводяться до перерахування наявних, на думку позивача, порушень, проте позивачем не визначено, які саме його права чи охоронювані законом інтереси були порушені чи оспорені, у чому полягають та чи мають такі порушення певні наслідки для позивача.

Слід зазначити, що у постанові КГС ВС від 16.05.2018р. у справі №916/2241/17 викладена правова позиція про те, що судом можуть бути визнані недійсними лише ті рішення загальних зборів, які порушують права учасника (акціонера). Проте суд не має підстав визнавати недійсними рішення, прийняті з інших питань порядку денного загальних зборів, якщо позивачем не доведено, що вони порушують його права та законні інтереси. Аналогічна правова позиція сформульована у постановах КГС ВС від 27.03.2018р. у справі №904/9431/15, від 12.04.2018р. у справі №914/1968/16, від 17.04.2018р. у справі №920/888/17, від 17.04.2018р. у справі №922/1671/16).

Як вбачається із матеріалів справи, позивач хоч і посилається на певні порушення, що були допущені під час скликання та проведення зборів ОСББ Ватутинець-1, однак при цьому він не обґрунтував, яким чином визнання недійсними рішень зборів ОСББ Ватутинець-1 призведе до відновлення його прав.

Тобто в даному випадку позивач зазначаючи про наявність певних обставини, які на його думку свідчать про порушення встановленого законом та статутом порядку скликання та проведення зборів ОСББ Ватутинець-1, при цьому він не обґрунтовує того, яким чином рішення зборів порушило його права саме як співвласника багатоквартирного будинку, що в свою чергу свідчить про недоведеність факту порушення прийнятими рішеннями прав позивача - ОСОБА_2 у даній справі як співвласника багатоквартирного будинку.

Суд апеляційної інстанції погоджується з висновком місцевого суду, що два питання порядку денного оспорюваного позивачем рішення загальних зборів, проти яких він голосував (п. 3 та п. 5 порядку денного), фактично стосуються незгоди позивача з кандидатурою голови правління ОСББ Ватутинець-1, що він особисто зазначив під час розгляду справи в суді першої інстанції, в той час як свою чи будь-яку іншу кандидатуру на дану посаду позивач не висував та не позбавлений права цього зробити у передбаченому законом порядку.

Відтак, безпідставними є твердження апеляційної скарги позивача, що порушення при скликанні загальних зборів призвели до нівеляції його права на участь в управлінні об`єднанням.

Твердження позивача про порушення його права на участь в загальних зборах спростовуються матеріалами справи та самим позивачем у судових засіданнях.

Посилання на порушення права на добровільне волевиявлення та висловлювання своєї думки з приводу порядку денного загальних зборів у багатоквартирному будинку не підтверджується матеріалами справи.

За таких обставин, суд першої інстанції дійшов вірного висновку, що позовні вимоги є необґрунтованими, недоведеними та не підлягають задоволенню.

Рішення є законним тоді, коли суд, виконавши всі вимоги процесуального законодавства і всебічно перевіривши всі обставини справи, вирішив спір у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин.

Обґрунтованим визнається рішення, в якому повно відображені обставини, що мають значення для даної справи, висновки суду про встановлені обставини і правові наслідки є вичерпними, відповідають дійсності і підтверджуються достовірними доказами, дослідженими в судовому засіданні.

Відповідно до статті 74 Господарського процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх доводів і вимог.

Статтею 76 ГПК України встановлено, що належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до статті 77 ГПК України обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

З огляду на викладене, враховуючи, що місцевий господарський суд забезпечив дотримання вимог чинного законодавства щодо всебічного, повного та об`єктивного дослідження усіх фактичних обставин справи та дав належну правову оцінку наявним у матеріалах справи доказам, а доводи апелянта не є підставою для скасування рішення суду, ухваленого з дотриманням норм процесуального права, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга позивача задоволенню не підлягає, а оскаржуване рішення місцевого господарського суду Полтавської області від 21.09.2022 у справі №917/1891/21 слід залишити без змін.

Враховуючи, що колегія суддів дійшла висновку про відмову в задоволенні апеляційної скарги, судові витрати понесені позивачем, у зв`язку з переглядом справи у суді апеляційної інстанції відшкодуванню не підлягають в силу приписів статті 129 Господарського процесуального кодексу України.

Розглянувши апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Господарського суду Полтавської області від 21.09.2022 у справі №917/1891/21 судова колегія дійшла висновку, що апеляційне провадження за цією апеляційною скаргою підлягає закриттю, виходячи з такого.

У відповідності до ч. 1 ст. 254 Господарського процесуального кодексу України учасники справи, особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки, мають право подати апеляційну скаргу на рішення суду першої інстанції.

Отже, вказана стаття визначає коло осіб, які наділені процесуальним правом на апеляційне оскарження судового рішення, які поділяються на дві групи - учасники справи, а також особи, які участі у справі не брали, але судове рішення стосується їх прав, інтересів та (або) обов`язків. При цьому, на відміну від оскарження судового рішення учасником справи, не залучена до участі у справі особа повинна довести наявність у неї правового зв`язку зі сторонами спору або безпосередньо судовим рішенням через обґрунтування наявності трьох критеріїв: вирішення судом питання про її (1) право, (2) інтерес, (3) обов`язок і такий зв`язок має бути очевидним та безумовним, а не ймовірним.

Судове рішення, оскаржуване не залученою особою, повинно безпосередньо стосуватися прав, інтересів та обов`язків цієї особи, тобто судом має бути розглянуто й вирішено спір про право у правовідносинах, учасником яких на момент розгляду справи та прийняття рішення господарським судом першої інстанції є скаржник, або міститься судження про права та обов`язки цієї особи у відповідних правовідносинах. Рішення є таким, що прийняте про права та обов`язки особи, яка не була залучена до участі у справі, якщо в мотивувальній частині рішення містяться висновки суду про права та обов`язки цієї особи, або у резолютивній частині рішення суд прямо вказав про права та обов`язки таких осіб. В такому випадку рішення порушує не лише матеріальні права осіб, не залучених до участі у справі, а й їх процесуальні права, що витікають із сформульованого в пункті 1 статті 6 Європейської конвенції про захист прав людини і основних свобод положення про право кожного на справедливий судовий розгляд при визначенні його цивільних прав і обов`язків. Будь-який інший правовий зв`язок між скаржником і сторонами спору не може братися до уваги.

Після прийняття апеляційної скарги особи, яка не брала участі у справі, суд апеляційної інстанції з`ясовує, чи прийнято оскаржуване судове рішення безпосередньо про права, інтереси та (або) обов`язки скаржника і які конкретно. Встановивши такі обставини, суд вирішує питання про залучення скаржника до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору та, як наслідок, скасування судового рішення на підставі п. 4 ч. 3 ст. 277 Господарського процесуального кодексу України, оскільки таке порушення норм процесуального права є в будь - якому випадку підставою для скасування рішення місцевого господарського суду, якщо господарський суд прийняв судове рішення про права, інтереси та (або) обов`язки осіб, що не були залучені до участі у справі.

Якщо після відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою, поданою особою з підстав вирішення судом питання про її права, інтереси та (або) обов`язки, встановлено, що судовим рішенням питання про права, інтереси та (або) обов`язки такої особи не вирішувалося, то апеляційний господарський суд своєю ухвалою закриває апеляційне провадження на підставі п. 3 ч. 1 ст. 264 Господарського процесуального кодексу України, оскільки у такому випадку не існує правового зв`язку між скаржником і сторонами у справі, у зв`язку з чим відсутній суб`єкт апеляційного оскарження.

Таким чином, суд апеляційної інстанції має першочергово з`ясувати, чи стосується оскаржуване судове рішення безпосередньо прав та обов`язків скаржника, та лише після встановлення таких обставин, вирішити питання про залучення такої особи у якості третьої особи та про скасування судового рішення, а у випадку встановлення, що права заявника оскаржуваним судовим рішенням не порушені та питання про її права і обов`язки стосовно сторін у справі судом першої інстанції не вирішувалися - закрити апеляційне провадження, оскільки в останньому випадку така особа не має права на апеляційне оскарження рішення суду.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду №911/2635/17 від 11.07.2018.

Судова колегія апеляційного господарського суду звертає увагу, що законодавством передбачений виключний перелік суб`єктів, які вправі оскаржити в апеляційному порядку рішення місцевого господарського суду у випадку наявності підстав для цього. Визначаючи коло вказаних суб`єктів, законодавство передбачає попередню участь апелянта у справі з певним процесуальним статусом, за винятком випадків, коли рішення стосується прав та обов`язків скаржника, який не брав участь у справі.

Так, відповідно до частини першої статті 17 ГПК України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки, мають право на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Відповідно до ч. 1 ст. 254 ГПК України учасники справи, особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки, мають право подати апеляційну скаргу на рішення суду першої інстанції.

Отже, вказаною нормою визначено право особи подати апеляційну скаргу на рішення, яким розглянуто і вирішено спір про право у правовідносинах, учасником яких є скаржник, або містяться судження про права, інтереси та (або) обов`язки такої особи у відповідних правовідносинах, виходячи з предмету та підстав позову. Якщо скаржник зазначає лише про те, що рішення може вплинути на його права та/або інтереси, та/або обов`язки, або зазначає (констатує) лише, що рішенням вирішено про його права та/або обов`язки чи інтереси, то такі посилання, виходячи з вищенаведеного, не можуть бути достатньою та належною підставою для відкриття апеляційного провадження.

Особа, яка звертається з апеляційною скаргою в порядку статті 254 ГПК України, повинна довести, що оскаржуване судове рішення прийнято про її права, інтереси та (або) обов`язки і такий зв`язок має бути очевидним та безумовним, а не ймовірним, що означає, що скаржник в апеляційній скарзі має чітко зазначити в якій частині оскаржуваного ним судового рішення (в мотивувальній та/або резолютивній) прямо вказано про його права, інтереси та (або) обов`язки, та про які саме.

Слід враховувати, що рішення є таким, що прийняте про права, інтереси та (або) обов`язки особи, яка не була залучена до участі у справі, лише тоді, якщо в мотивувальній частині рішення містяться висновки суду про права, інтереси та (або) обов`язки цієї особи, або у резолютивній частині рішення суд прямо вказав про права, інтереси та (або) обов`язки такої особи. Будь-який інший правовий зв`язок між скаржником і сторонами спору не може братися до уваги.

Якщо після відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою, поданою особою з підстав, вирішення судом питання про її права, інтереси та (або) обов`язки, встановлено, що судовим рішенням питання про права, інтереси та (або) обов`язки такої особи не вирішувалося, то апеляційний господарський суд своєю ухвалою закриває апеляційне провадження на підставі пункту 3 частини першої статті 264 ГПК України, оскільки у такому випадку не існує правового зв`язку між скаржником і сторонами у справі, у зв`язку з чим відсутній суб`єкт апеляційного оскарження.

Відповідна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 11.07.2018 у справі №5023/4734/12 та від 19.09.2018 у справі №910/5459/15-г.

Розглянувши доводи апеляційної скарги ОСОБА_1 , колегія суддів звертає увагу, що останнім взагалі не зазначено, яким саме чином оскаржуване рішення за позовом ОСОБА_2 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Ватутнець" про визнання недійсним рішення загальних зборів вирішує питання про його права та обов`язки.

Предметом позову у даній справі є вимоги ОСОБА_2 про визнання недійсним рішення загальних зборів, яке на думку позивача було прийнято без дотримання вимог законодавства, що призвело до порушення її прав як співвласника.

За результатом вирішення даного спору судом першої інстанції встановлена відсутність порушень прав позивача під час скликання та проведення загальних зборів, що підтверджено судовою колегією під час апеляційного перегляду даної справи.

Як вбачається зі змісту оскаржуваного рішення, скаржник ОСОБА_1 не був учасником судового процесу під час розгляду даної справи судом першої інстанції, при цьому, при прийнятті оскаржуваного рішення не вирішувалось питання щодо прав та обов`язків вказаної особи.

Одне лише посилання скаржника на те, що він є власником квартири у будинку за адресою: АДРЕСА_3 , а отже є співвласниками в розумінні ст. 1 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», не може свідчити про вирішення судом питання щодо його прав та обов`язків.

Як вбачається з оскаржуваного рішення, судом першої інстанції не надавалась правова оцінка правам та обов`язкам ОСОБА_1 , а також його правовідносинам зі сторонами у справі, а була надана лише оцінка доказам у справі, що стосуються позивача та відповідача.

Принцип змагальності тісно пов`язаний з процесуальною рівністю сторін і забезпечує повноту фактичного й доказового матеріалу, наявність якого є важливою умовою з`ясування обставин справи. Відповідно до вказаного принципу, особи, зацікавлені в результаті справи, вправі відстоювати свою правоту у спорі шляхом подання доказів; участі в дослідженні доказів, наданих іншими особами шляхом висловлення своєї думки з усіх питань, що підлягають розгляду у судовому засіданні. Змагальність є різновидом активності зацікавленої особи (сторони). Особи, які беруть участь у справі, вправі вільно розпоряджатися своїми матеріальними і процесуальними правами й активно впливати на процес з метою захисту прав і охоронюваних законом інтересів.

Так, згідно зі статтями 73, 74, 77, 79 Господарського процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 264 ГПК України суд апеляційної інстанції закриває апеляційне провадження за апеляційною скаргою, поданою особою з підстав вирішення судом питання про її права, інтереси та (або) обов`язки, якщо встановлено, що судовим рішенням питання про права, інтереси та (або) обов`язки такої особи не вирішувалося.

Враховуючи, що оскаржуваним рішенням питання про права і обов`язки ОСОБА_1 стосовно сторін у справі судом не вирішувалося, зазначений скаржник не є учасником справи №917/1891/21, колегія суддів дійшла висновку про закриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Господарського суду Полтавської області від 21.09.2022 у справі №917/1891/21 на підставі п. 3 ч. 1 ст. 264 ГПК України.

Керуючись статтями 129, 269, п.1, ч.1 ст.275, 276, 282, 284 Господарського процесуального кодексу України, Східний апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Господарського суду Полтавської області від 21.09.2022 у справі №917/1891/21 закрити.

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 залишити без задоволення.

Рішення господарського суду Полтавської області від 21.09.2022 у справі №917/1891/21 залишити без змін.

Дана постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена протягом двадцяти днів з дня складення повного тексту до Верховного суду у порядку, встановленому Господарським процесуальним кодексом України.

Повний текст постанови складено 27.03.2023.

Головуючий суддя П.В. Тихий

Суддя Н.В. Гребенюк

Суддя О.І. Терещенко