ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"27" березня 2023 р. Справа№ 925/1075/22

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Грека Б.М.

суддів: Полякова Б.М.

Отрюха Б.В.

за участю секретаря судового засідання Макуха О.А.

за участю представників:

уповноважена особа учасників боржника Перетяжко І.М. - Перетяжко І.М., Гусєв П.В.,

Проц А.В.

ТОВ "Фінансова компанія "Морган кепітал" - Дикий Ю.О.

розглянувши апеляційну скаргу розглянувши апеляційну скаргу уповноваженої особи учасників боржника Перетяжко Інни Михайлівни

на ухвалу Господарського суду Черкаської області від 08.11.2022

у справі №925/1075/22

за заявою ініціюючого кредитора, товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Морган кепітал",

до боржника Товариства з обмеженою відповідальністю "Главшляхбуд",

про відкриття провадження у справі про банкрутство,

В С Т А Н О В И В :

Короткий зміст суті спору.

Товариство з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Морган кепітал", (далі - заявник; кредитор) звернулося до господарського суду із заявою про відкриття провадження у справі про банкрутство товариства з обмеженою відповідальністю "Главшляхбуд" (далі - боржник) у якій просить: відкрити провадження у справі про банкрутство боржника; визнати грошові вимоги заявника до боржника в розмірі 11120371, 50 грн; ввести процедуру розпорядження майном боржника.

Оскаржуване судове рішення (ухвала) господарського суду першої інстанції.

Ухвалою Господарського суду Черкаської області 08.11.2022 суд, зокрема, ухвалив:

1. Відкрити провадження у справі про банкрутство товариства з обмеженою відповідальністю "Главшляхбуд" (вул. Смілянська, 44/1, оф.411, м. Черкаси, 18000, ).

2.Визначити наступний розмір вимог ініціюючого кредитора:

11 095 561,50 грн. заборгованості, 24 810,00 грн. судового збору, 60 300,00 грн. авансування винагороди арбітражного керуючого.

3.Ввести мораторій на задоволення вимог кредиторів.

4.Ввести процедуру розпорядження майном боржника строком на сто сімдесят календарних днів.

Господарський суд, керуючись нормами ч.5, 9, 12, 13 ст. 39 КУзПБ, дійшов висновку, що встановлені обставини є правовою підставою для відкриття провадження у справі про банкрутство боржника.

Апеляційне провадження (рух справи).

Уповноважена особа учасників боржника Перетяжко Інни Михайлівни (далі - апелянт) звернулася до апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою у якій просить ухвалу господарського суду першої інстанції скасувати, а справу направити на новий розгляд до господарського суду на стадію відкриття провадження у справі про банкрутство.

В обґрунтування підстав для скасування ухвали господарського суду першої інстанції апелянт наводить наступні аргументи:

- господарським судом не дотримано вимог норм статтей 39, 45-47 Кодексу України з процедур банкрутства (далі - КУзПБ), статтей 76-79 Господарського процесуальнго кодексу України (далі - ГПК України) при дослідженні питання обгрунтованості грошових зобов`язань та безпідставно визнано грошові вимоги на суму 3508344, 65 грн;

- судом не враховано суперечності у грощових зобов`язаннях за договором субпідряду №51 від 08.06.2021, договором субпідряду №53 від 08.06.2021, договором субпідряду №102 від 26.07.2021;

- судом безпідставно включено у грошове зобов`язання боржника суму 10099642, 86 грн, яка не підтверджена;

- судом не враховано, що внаслідок неналежного виконання обов`язків директором боржника, останнього доведено до банкрутства та позбавлено права ініціювати процедуру санації до відкриття провадження у справі про банкрутство.

Кредитор у відзиві на апеляційну скаргу з доводами апелянта не погоджується, вважає, що заявлені грошові вимоги стосовно боржника підтверджені первинними документами, тоу просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а оскаржувану ухвалу господарського суду - без зміни.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 19.12.2022 апеляційну скаргу передано для розгляду колегії суддів: Грек Б.М. - головуючий суддя, Отрюх Б.В., Поляков Б.М.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 26.12.2022 витребувано матеріали справи №925/1075/22 з Господарського суду Черкаської області за заявою ініціюючого кредитора, товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Морган кепітал" до боржника, Товариства з обмеженою відповідальністю "Главшляхбуд" про відкриття провадження у справі про банкрутство.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 18.01.2023 відкрито апеляційне провадження у справі №925/1075/22 за апеляційною скаргою уповноваженої особи учасників боржника Перетяжко Інни Михайлівни на ухвалу Господарського суду Черкаської області від 08.11.2022 у визначеному складі колегії суддів: головуючий суддя - Грек Б.М., судді: Поляков Б.М., Отрюх Б.В.; призначено справу до розгляду на 13.02.2023.

13.02.2023 в судовому засіданні по справі №925/1075/22 за апеляційною скаргою уповноваженої особи учасників боржника Перетяжко Інни Михайлівни на ухвалу Господарського суду Черкаської області від 08.11.2022 оголошено перерву до 27.02.2023.

27.02.2023 в судовому засіданні по справі №925/1075/22 за апеляційною скаргою уповноваженої особи учасників боржника Перетяжко Інни Михайлівни на ухвалу Господарського суду Черкаської області від 08.11.2022 оголошено перерву до 13.03.2023.

13.03.2023 в судовому засіданні по справі №925/1075/22 за апеляційною скаргою уповноваженої особи учасників боржника Перетяжко Інни Михайлівни на ухвалу Господарського суду Черкаської області від 08.11.2022 оголошено перерву до 27.03.2023.

Суд апеляційної інстанції не встановив обставин, що перешкоджають розгляду справи у суді апеляційної інстанції.

Обставини справи, встановлені апеляційним господарським судом.

Кредитор є правонаступником ТОВ «Зет компані сміла» у правовідносинах, що виникли між останнім та боржником за договорами: субпідряду №51 від 08.06.2021 (заборгованість у розмірі 1 558 762,68 грн.), субпідряду №153 від 08.06.2021 (заборгованість у розмірі 1 268 147,57 грн.), субпідряду №102 від 26.07.2021 (заборгованість у розмірі 681 434,40 грн.), про перевезення вантажу № 146 від 27.09.2021 (заборгованість у розмірі 50 349,02 грн.), про надання послуг № 186 від 22.11.2021 (заборгованість у розмірі 108 900,00 грн.), субпідряду №191 від 25.11.2021 (заборгованість у розмірі 792 669,60 грн.), про надання послуг № 1502 від 15.02.2022 (заборгованість у розмірі 44 000,00 грн.).

Кредитор є правонаступником приватного підприємства «Дорстрой» у правовідносинах, що виникли між останнім та боржником за договором субпідряду №127 від 26.08.2021 (заборгованість у розмірі 6 591 298.21 грн.).

20.06.2022 ТОВ «Зет компані сміла» за договором № 16-Ф купівлі-продажу прав вимоги відступило право вимоги за вищезазначеними договорами кредитору.

Грошові вимоги кредитора до боржника складають 11 095 561,50 грн. та виникли у зв`язку з неналежним виконанням боржником своїх зобов`язань за вищевказаними договорами.

08.11.2022 господарським судом прийнято оскаржувану ухвалу.

Мотиви постанови та висновки за результатами розгляду апеляційної скарги.

Предметом судового розгляду стали вимоги кредитора про відкриття провадження у справі про банкрутство боржника, а предметом спору - підстави для відкриття цієї справи через їх заперечення апелянтом.

Відповідно до преамбули КУзПБ він встановлює умови та порядок відновлення платоспроможності боржника - юридичної особи або визнання його банкрутом з метою задоволення вимог кредиторів, а також відновлення платоспроможності фізичної особи.

Положення статті 1 КУзПБ визначають кредитора як юридичну або фізичну особу, а також контролюючий орган, уповноважений відповідно до Податкового кодексу України здійснювати заходи щодо забезпечення погашення податкового боргу та недоїмки зі сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування у межах своїх повноважень, та інші державні органи, які мають вимоги щодо грошових зобов`язань до боржника тощо; а грошове зобов`язання - зобов`язання боржника сплатити кредитору певну грошову суму відповідно до цивільно-правового правочину (договору) та на інших підставах, передбачених законодавством України.

Порядок відкриття провадження у справі про банкрутство регламентований статтею 39 КУзПБ.

За змістом цієї статті перевірка обґрунтованості вимог заявника, а також з`ясування наявності підстав для відкриття провадження у справі про банкрутство здійснюються господарським судом у підготовчому засіданні, яке проводиться в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Підставою для відмови у відкритті провадження у справі за положеннями частини шостої статті 39 КУзПБ, зокрема є те, що вимоги кредитора свідчать про наявність спору про право, який підлягає вирішенню у порядку позовного провадження.

Як зауважує Верховний Суд, встановлення відсутності спору про право щодо вимог ініціюючого кредитора є обов`язковою умовою для відкриття провадження у справі про банкрутство боржника (висновок у постанові від 13.08.2020 у справі №910/4658/20).

Суд не може формально підходити до визначення наявності "спору про право", який зводиться лише до заперечень боржником існування тих чи інших правовідносин. У кожному конкретному випадку судом досліджуються заперечення боржника, зокрема, чи ґрунтуються вони на обставинах справи та підтверджуються відповідними доказами. Наявність спору про право має підтверджуватися належними доказами, а не базуватися виключно на припущеннях боржника.

Суд також враховує висновок Верховного Суду у постанові від 03.06.2020 у справі № 905/2030/19: "у разі відсутності належного виконання господарського грошового зобов`язання, у кредитора є можливість, окрім звернення до суду з позовом до боржника, скористатися можливістю застосування щодо такого боржника процедур передбачених Кодексом України з процедур банкрутства для задоволення своїх кредиторських вимог у тому випадку, коли відсутній спір про право, який підлягає вирішенню у порядку позовного провадження".

З огляду на положення статей 13, 73, 74 ГПК України щодо порядку розподілу між сторонами тягаря доказування у господарському процесі, обов`язком ініціюючого кредитора є надання суду достатніх належних доказів існування непогашеного грошового зобов`язання боржника перед кредитором з метою виключення у майбутньому розумних сумнівів інших кредиторів боржника в обґрунтованості відкриття провадження у справі про банкрутство.

Отже, суду слід розглядати заяви з кредиторськими вимогами із застосуванням засад змагальності сторін у справі про банкрутство у поєднанні з детальною перевіркою підстав виникнення грошових вимог кредиторів до боржника, їх характеру, розміру та моменту виникнення (висновки викладено у постановах Верховного Суду від 07.10.2020 у справі № 914/2404/19 та від 28.01.2021 у справі № 910/4510/20).

При цьому, положення КУзПБ не встановлюють обов`язку для ініціюючого кредитора доводити те, що боржник у справі про банкрутство не має можливості виконати майнові зобов`язання, строк яких настав.

Як вбачається зі змісту оскаржуваноъ ухвали суду першої інстанції, відкриття провадження у справі про банкрутство боржника ґрунтувалось на встановленні обставин, підтверджених наданими кредитором доказами наявності у боржника непогашеної грошової заборгованості перед кредитором за договорами субпідряду.

При цьому, суд враховує, що боржник не спростовує наявність вказаної заборгованості, а також не доводить наявності спору про право, а лише наводить аргументи не обізнаності із відсутпленням прав вимоги новому кредитору та обставини неналежного фінансування робіт за рахунок коштів державного бюджету у звязку із військовою агресією російської федерації проти України.

Однак дводи апеллянта не спростовують наявність грошових вимог кредитора та не доводять наявність спору про право щодо них на час проведення підготовчого засідання, зокрема, апеллянт не спростував наявність обставин, що свідчать про порушення боржником грошового зобов`язання перед кредитором, строк виконання якого настав на момент звернення кредитора із заявою про відкриття провадження у справі про банкрутство боржника.

При цьому апеляційна інстанція враховує, що апеллянт не посилається на певні, приєднані до матеріалів справи, докази, які б спростовували наявність непогашеної заборгованості на момент відкриття провадження за заявою кредитора, але не отримали належної правової оцінки суду.

Звертаючись з апеляційною скаргою, апеллянт зазначає, що в разі належного дослідження обставин господарський суд повинен був врахувати можливість вчинити дії бенефіціарним власником для фінансового оздоровлення боржника, зокрема, через процедуру санації.

Положеннями ст. 5 КУзПБ визначено порядок звернення, умови, яких повинен дотриматись боржник при такому зверненні, коло учасників, а також визначено перелік відомостей, які повинен містити план санації.

Разом з тим, належних доказів як то прийнятого рішення господарського товариства ініціювати процедуру санації до відкриття провадження у справі про банкрутство, доручення директору розробити план санації та скликати збори кредиторів та внести план санації на їх розгляд, і у разі схвалення зборами кредиторів плану санації - звернутися до суду з заявою про затвердження плану санації до відкриття провадження у справі про банкрутство апеллянтом не надано.

Доводи апеллянта про неналежне виконання керівником посадових обов`язків та довденення боржника до банкрутства не відносяться до обставин, які мають значення для підстав відкриття місцевим господарським судом провадження у справі про банкрутство та не свідчать про незаконність ухвали підготовчого засідання на момент її постановлення як підстави для її скасування, зокрема, за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до частини першої статті 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги; суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї; суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 10.02.2010 у справі «Серявін та інші проти України» зауважив, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.

У справі «Трофимчук проти України» (№ 4241/03, §54, ЄСПЛ, 28 жовтня 2010 року) Європейський суд з прав людини також зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довід.

Усебічність та повнота розгляду передбачає з`ясування всіх юридично значущих обставин та наданих доказів з усіма притаманними їм властивостями, якостями та ознаками, їх зв`язками, відносинами і залежностями. Таке з`ясування запобігає однобічності та забезпечує, як наслідок, постановлення законного й обґрунтованого рішення.

З`ясування відповідних обставин має здійснюватися із застосуванням критеріїв оцінки доказів, передбачених статтею 86 Господарського процесуального кодексу України щодо відсутності у жодного доказу заздалегідь встановленої сили та оцінки кожного доказу окремо та їх сукупності в цілому.

Суд апеляційної інстанції дійшов висновку про те, що ініціюючим кредитором надано суду документи, що підтверджують його вимоги, оригінали яких оглянуто апеляційним господарським судом в судовому засіданні, а аргументи апелянта не доводять наявність передбачених частиною шостою статті 39 КУзПБ підстав для відмови у відкритті провадження у справі про банкрутство, не можуть бути підставами для скасування оскаржуваної ухвали, оскільки не спростовуються встановлених у справі обставинами та не доводять порушення або неправильного застосування господарським судом норм матеріального та процесуального права.

Відповідно до норм п. 1 ч. 1 статті 275 ГПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право, зокрема, залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.

Враховуючи встановлені обставини та наведені мотиви, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що аргументи апеляційної скарги не спростовують встановлених обставин, тому відсутні підстави для задоволення апеляційної скарги та скасування оскаржуваної ухвали господарського суду першої інстанції.

Керуючись статтями 267, 269, 270, 271, 273, 275, 276, 281-284 ГПК України апеляційний господарський суд -

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу уповноваженої особи учасників боржника Перетяжко Інни Михайлівни залишити без задоволення.

2. Ухвалу Господарського суду Черкаської області від 08.11.2022 у справі №925/1075/22 залишити без зміни.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена безпосередньо до Верховного Суду у порядку та строки, встановлені ст.ст. 286-291 Господарського процесуального кодексу України.

Головуючий суддя Б.М. Грек

Судді Б.М. Поляков

Б.В. Отрюх

Повний текст постанови складено 03.04.2023.